АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України
“Про публічні закупівлі” та інших законів України
щодо вдосконалення публічних закупівель”
(далі – проект акта)
I. Визначення проблеми
На сьогодні Законом України “Про публічні закупівлі” (далі – Закон) встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об’єднаних територіальних громад.
Метою Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Закон також має на меті адаптувати законодавство України acquis Європейського Союзу на виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.
Станом на сьогодні через електронну систему закупівель проведено 19,3 млн закупівель (з очікуваною вартістю 7,4 трлн грн), які були проведені 57,49 тис. замовниками із загальною кількістю учасників, що дорівнює 531,62 тис.
Міністерством ведеться постійна робота щодо вдосконалення сфери публічних закупівель з урахуванням досвіду та найкращих практик закупівель, зокрема здійснюється аналіз пропозицій щодо покращення законодавства.
Отже, для забезпечення подальшого розвитку та покращення існуючої в Україні системи публічних закупівель (з урахуванням потреб відновлення руйнувань, спричинених повномасштабним вторгненням країни-агресора, забезпечення проведення ефективних публічних закупівель, зокрема в післявоєнний період, у тому числі із застосуванням електронного каталогу та динамічних систем закупівель, розвитку та підтримки конкурентного середовища у сфері публічних закупівель та вітчизняного виробництва, а також забезпечення виконання міжнародних зобов’язань України у сфері публічних закупівель) Мінекономіки розробило проект акта, яким пропонується Закон викласти в новій редакції (далі - Закон в новій редакції) та внести ряд змін до інших законів України. 
Поряд з цим проект акта розроблено на виконання: 
1) пункту 2 доручення Прем’єр-міністра України Д. А. Шмигаля, щодо подання до 30 жовтня 2022 р. на розгляд Уряду проектів законів, необхідних для виконання Угоди про асоціацію між Україною та ЄС, зокрема щодо проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” та Закону України “Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення повномасштабної енергомодернізації” щодо удосконалення здійснення публічних закупівель” та проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” щодо процедури укладення договорів концесії, процедури інноваційного партнерства та порядку проведення творчих конкурсів з проектування” (вих. 28221/0/1-22 від 17.10.2022, 22902/0/2-22 від 04.11.2022); 
2) пункту 4 протоколу засідання Кабінету Міністрів України, проведеного 8 листопада 2022 року під головуванням Прем’єр-міністра України Д. А. Шмигаля, щодо подання до 20 листопада 2022 р. на розгляд Уряду законопроектів, передбачених переліком актів права Європейського Союзу, які необхідно імплементувати відповідно до плану заходів з виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії та їхніми державами-членами, з іншої сторони (вих. № 1-140/1/22-4/0 від 08.11.2022, № 23595/0/2-22 від 11.11.2022); 
3) пункту 5 Протоколу наради під головуванням Віце-прем’єр-міністра з питань європейської та євроатлантичної інтеграції України О. В. Стефанішиної із заступниками міністрів, до сфери відповідальності яких належить питання європейської інтеграції, щодо внесення на розгляд Кабінету Міністрів України проектів законодавчих та нормативно-правових актів, передбачених пунктом 5 витягу з протоколу № 140 засідання Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2022 р. (вих. № 33559/0/1-22 від 06.12.2022); 
4) пунктів 153 і 154 Плану законопроектної роботи Верховної Ради України на 2023 рік, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 7 лютого 2023 року № 2910-IX (далі - План законопроектної роботи ВРУ);
5) абзацу другого пункту 6 Протоколу наради від 4 вересня 2023 року, проведеної під головуванням Прем’єр-міністра України Д. А. Шмигалем щодо виконання умов Меморандуму про взаєморозуміння між Україною як Позичальником та Європейським Союзом як Кредитором стосовно отримання Україною макрофінансової допомоги Європейського Союзу в сумі 18 мільярдів євро, зобов’язано абзацом другим пункту 6 забезпечити Мінекономіки внесення на розгляд Кабінету Міністрів України проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі”, та встановлений строк подачі на розгляд Кабінету Міністрів України до 16 жовтня 2023 року (вих. № 27974/0/1-23 від 06.09.2023) (далі – Доручення). 
6) пункту 159 Плану пріоритетних дій Уряду на 2023 рік, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 березня 2023 р. № 221-р (далі - План дій Уряду).
Крім того, проект акта напрацьовується задля реалізації закладених на початку 2023 року заходів з виконання Державної антикорупційної програми на 2023-2025 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 4 березня 2023 р. № 220, з метою розроблення та подання Кабінетові Міністрів України проекту закону про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” щодо недопущення дискримінації учасників на етапі кваліфікації до електронного каталогу (включення до переліку кваліфікованих постачальників).
До основних питань, які потребують вирішення відноситься:
1) подальше виконання міжнародних зобов’язань в сфері публічних закупівель, що пов’язані з євроінтеграційними процесами. Так, Україна має в своє законодавство імплементувати, зокрема, положення Директиви Європейського Парламенту І Ради 2014/24/ЄС від 26 лютого 2014 року про публічні закупівлі та про скасування Директиви 2004/18/ЄС та Директиви Європейського Парламенту І Ради 2014/25/ЄС від 26 лютого 2014 року про здійснення суб’єктами закупівель у водній, енергетичній, транспортній галузях та в галузі поштових послуг і про скасування Директиви 2004/17/ЄС (далі - Директиви ЄС з питань закупівель), що стосуються проведення конкурсів проектів, застосування зарезервованих контрактів, динамічних систем закупівель, процедури інноваційного партнерства, а також можливості застосування варіантів (альтернативних тендерних пропозицій), проведення замовниками спільних закупівель, здійснення замовниками закупівель за змішаним предметом закупівлі, зняття обмеження щодо застосування нецінових критеріїв, зменшення переліку виключень для незастосування положень Закону, опційне застосування електронного  аукціону (що наразі впроваджено в особливостях здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (далі – Особливості № 1178)), проведення процедури відкритих торгів навіть у разі подання однієї тендерної пропозиції (що наразі впроваджено в Особливостях № 1178).
Так, ураховуючи положення Директив ЄС з питань закупівель важливим є зменшення обмежень на користування інструментами при здійсненні публічних закупівель. Відповідно проектом акта пропонується розширити для замовників спектр закупівельних інструментів, що можуть вільно використовуватися в публічних закупівлях. Зокрема, проектом акта пропонується надати широкий перелік способів здійснення замовниками закупівель, ураховуючи потребу замовника та специфічність предмета закупівлі. Наприклад, закупівлі для укладення зарезервованого контракту впроваджуються з метою гармонізації законодавства із вимогами законодавства Європейського Союзу (відповідність статті 38 Директиви Європейського Парламенту І Ради 2014/24/ЄС від 26 лютого 2014 року про публічні закупівлі та про скасування Директиви 2004/18/ЄС (далі – Директива 2014/24/ЄС), статтям 38, 94 Директиви Європейського Парламенту І Ради 2014/25/ЄС від 26 лютого 2014 року про здійснення суб’єктами закупівель у водній, енергетичній, транспортній галузях та в галузі поштових послуг і про скасування Директиви 2004/17/ЄС (далі – Директиви 2014/25/ЄС)), що надасть можливість приймати участь в закупівлях на особливих умовах таким суб’єктам як ветеранські підприємства (які засновані ветераном війни та зареєстровані в установленому законом порядку як фізична особа - підприємець, який самостійно здійснює господарську діяльність без будь-якого найму працівників, або ветерани війни становлять не менше ніж 30 відсотків від середньооблікової кількості штатних працівників, або створений ветераном війни/ветеранами війни та частка його/їх володіння у статутному капіталі цього суб’єкта господарювання перевищує 50 відсотків і на якому ветерани війни становлять не менше ніж 30 відсотків від середньооблікової кількості штатних працівників, або юридичні особи, у штаті яких ветерани війни становлять не менше ніж 60 відсотків від середньооблікової кількості штатних працівників) та підприємствам осіб з інвалідністю (юридичні особи, у штаті яких особи з інвалідністю становлять не менше ніж 60 відсотків від середньооблікової кількості штатних працівників), що сприятиме розвитку вітчизняного бізнесу та підтримки державою таких осіб.
До способів здійснення централізованою закупівельною організацією закупівель в інтересах замовників, окрім існуючих вже конкурентних процедур закупівель (тендерів) та рамкових угод, пропонується впровадити також динамічні системи закупівель (відповідність статті 34 Директиви 2014/24/ЄС, статті 52 Директиви 2014/25/ЄС). Динамічна система закупівель доцільна як гнучкий інструмент публічних закупівель повторюваних потреб, тобто коли відбуваються систематичні закупівлі, характеристики предмета закупівлі яких зазвичай доступні на ринку від чисельних продавців. Така система є досить обізнаним механізмом, який також носить назву “відкритої рамкової угоди” (оскільки будь-який постачальник може бути попередньо кваліфікований як постачальник динамічної системи закупівлі протягом усього життєвого циклу динамічної системи закупівлі (зазвичай 2-3 роки, але може бути і довше). Динамічна система може формуватися за категоріями товарів, робіт або послуг. Цим способом закупівлі можуть користуватися і замовники. На першому етапі динамічної системи закупівель, тобто на етапі кваліфікації учасників до динамічної системи,  дії, рішення або бездіяльність замовників можу бути оскаржені до органу оскарження – Антимонопольного комітету України. На другому етапі якщо закупівлі проводяться шляхом проведення відкритих торгів так само оскарження відбувається в загальному порядку для відкритих торгів, а от якщо закупівлі будуть проводитися шляхом запиту пропозиції за кваліфікаційним відбором серед кандидатів, включених до динамічної системи закупівель, то порядок оскарження до органу оскарження рішень, дій чи бездіяльності замовника під час здійснення такої закупівлі буде визначатися Мінекономіки як Уповноваженим органом з питань публічних закупівель. 
Крім того, для замовників пропонується такий спосіб здійснення закупівель як спільні закупівлі (відповідність статті 38 Директиви 2014/24/ЄС, статті 56 Директиви 2014/25/ЄС). Замовники можуть об’єднувати свої потреби для здійснення закупівлі спільно. 
Також слід дотримуватися практики Директив ЄС з питань закупівель щодо впровадження умов для здійснення закупівель за змішаним предметом закупівель – предмет закупівлі, який включає в себе одночасно публічну закупівлю товару (товарів) та/або послуги (послуг) та/або робіт, або товари, роботи, послуги, які в межах єдиного договору замовник повинен закупити відповідно до вимог цього Закону, спільно з товарами, роботами, послугами, на які не поширюється дія проекту акта, а саме закупівлі, передбачені частинами дев’ятою та десятою статті 3 проекту акта, якщо провести такі закупівлі окремо не можливо. Це відбувається у випадках, коли окрема закупівля товарів, робіт або послуг є неефективною або неможливою без їхнього комбінування в одному процесі закупівлі. Наприклад, якщо одночасно закуповуються товари плюс послуги, то предмет закупівлі буде визначатися за визначенням вищої вартості. Якщо послуги плюс роботи або товари плюс роботи – визначатиметься за тим, яка частина предмета закупівлі є визначальною. Так, при закупівлі комбінації з МРТ-апарату (товару) + робіт з будівництва нового об’єкту чи капітального ремонту – визначатиметься як роботи. При закупівлі комбінації запчастин (60%) + послуги з ремонту і технічного обслуговування автомобіля (40%) – визначатиметься як товари (відповідно до наказу Мінінфраструктури від 28.11.2014 № 615 “Про затвердження Правил надання послуг з технічного обслуговування і ремонту колісних транспортних засобів” визначається як послуги).
Для здійснення замовником закупівель складних предметів закупівель, які можуть включати в собі інноваційні рішення або технології, потребу в яких неможливо або недоцільно задовольнити шляхом закупівлі доступних на ринку предметів закупівель, проектом акта пропонується запровадити конкурентну процедуру закупівлі - інноваційне партнерство (стаття 31 Директиви 2014/24/ЄС, стаття 49 Директиви 2014/25/ЄС). Метою інноваційних партнерств є довготривале співробітництво, що створює умови як для розвитку, так і для подальшої закупівлі нових та інноваційних продуктів, послуг та робіт. Інноваційне партнерство включає в себе залучення одного або кількох кандидатів. Цей процес починається з оголошення про проведення процедури інноваційного партнерства, яке оприлюднюється в електронній системі закупівель. На першому етапі проводиться кваліфікаційний відбір кандидатів до процедури інноваційного партнерства. Наступними етапами є подання кваліфікованими кандидатами тендерних пропозицій (строк та порядок подання яких визначається замовником), розгляд та оцінка технічних рішень кваліфікованих кандидатів та укладення замовником з одним або декількома переможцями договір (договори) інноваційного партнерства. Організація та проведення процедури інноваційного партнерства здійснюється комісією, яка утворюється замовником. Скарги щодо прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника на першому етапі оскаржуються до органу оскарження, а на наступних етапах процедури інноваційного партнерства розглядаються в судовому порядку;
2) удосконалення існуючих механізмів, передбачених в Законі, у тому числі перенесених з Особливостей № 1178, які позитивно вплинули на якість проведення закупівель в електронній системі закупівель та на забезпечення доступу до таких закупівель бізнесу, в першу чергу вітчизняного, серед яких: 
- застосування відкритих торгів зі скороченими строками їх проведення (до європорогових значень), опційне застосуванням електронного аукціону (що також передбачено Директивами ЄС з питань закупівель), що дозволить замовнику, ураховуючи специфіку предмета закупівлі, на власний розсуд визначати чи буде тендер проводитися з аукціоном, чи учасники мають подати свої тендерні пропозиції з остаточною ціною.
Згідно виведених статистичних даних по всіх завершених (успішно, неуспішно, скасовані) тендерів, що розпочаті після 19 травня 2023 року, закупівель з аукціоном проведено всього 67 862, з яких завершились успішно 43 994 (64,83 %), не успішно – 19 927 (29,36 %), скасовано – 3 941 (5,81 %). Без аукціону всього проведено тендерів 796, зокрема успішно – 356 (44,72 %), не відбулись – 221 (27,76 %), скасовано – 219 (27,51 %);
- розширення умов виправлення помилок, допущених учасниками в їх тендерних пропозиціях (надається можливість виправляти учаснику в поданій ним тендерній пропозиції невідповідності, що можуть бути в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або відсутність інформації та/або документів (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником)), подання яких вимагається тендерною документацією. При цьому документи, що надаються учасником відповідно до повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей, не можуть бути створені/видані пізніше, ніж кінцева дата подання тендерних пропозицій, визначена тендерною документацією, крім випадків, якщо такі документи створюються самим учасником (довідки, листи тощо). Не підлягають виправленню невідповідності у випадку, якщо їх виправлення призводить до зміни предмета закупівлі (зміни найменування, марки чи моделі товару тощо, що пропонувались учасником при поданні тендерної пропозиції).  На виправлення учаснику помилок замовником дається 24 години.  Наказі кількість відкритих торгів, в яких виправили помилки протягом 24 годин, і стали переможцями, – 20 250, а відкриті торги, в яких учасник, що виправив помилки, був єдиним – 11 022, тобто з цієї цифри кількість “врятованих” відкритих торгів – 54,4%. Економія в закупівлях, де переможцем став той, хто виправив помилки, складає 4 796 971 460,00 грн або 11,1%. У 2022-2023 роках при здійсненні 90 353 завершених публічних закупівель із застосуванням відкритих торгів відповідно до Особливостей № 1178 було надано право на виправлення 20 715, тобто 22,9% від загальної кількості відкритих торгів, з них 18 766 разів визначено переможця, який виправив помилки протягом 24 годин, тобто 90,6% від всіх виправлень. Також при проведенні відкритих торгів 2022 року завершених закупівель було 28 691, з них 3 256 отримали право на виправлення помилок протягом 24 годин (11,3% від загальної кількості відкритих торгів), переможця, який скористався своїм правом і виправив помилки, визначено у 2 433 випадках (74,7% від всіх виправлень). За результатами проведення опитування замовників щодо питання “на яких етапах учасники найпоширеніше роблять помилки?” почесне місце в списку займає етап подання кваліфікаційних документів. Наступний найпоширеніший осередок виникнення помилок це подання технічної документації. Трохи менше помилок створюється в довідках в довільній формі, в довідках від інших органів влади та в забезпеченні тендерної пропозиції. Мінекономіки опрацьовано 27 рішень Антимонопольного комітету України, прийнятих протягом дії Особливостей № 1178 (в редакції від 17.02.2023). Практика показала, що обставини, які спричиняють необхідність відхилення найкращої пропозиції, наступні:
1) внесення документів до технічної частини тендерної пропозиції можуть не співпадати з позицією замовника в тендерній документації та позицією Антимонопольного комітету України;
2) інформація, яка має недоліки, відноситься до технічної частини, однак сама неточність не впливає на зміст тендерної пропозиції (наприклад, незазначення або невірне зазначення інформації про країну походження товару);
3) неможливість надання належного документу, що підтверджує відповідність запропонованого товару, якщо в тендерній пропозиції був помилково наданий неналежний опис товару;
3) наявні технічні недоліки документу, що відносяться до технічної частини тендерної пропозиції (наприклад, відсутній номер та дата декларації).
Відповідно з метою збереження найкращої тендерної пропозиції варто надати можливість учасникам виправляти в своїх поданих тендерних пропозиціях будь-які помилки, крім тих, що призведуть до зміни предмета закупівлі, а також учасник не може додати до вже поданої тендерної пропозиції забезпечення тендерної пропозиції (якщо таке забезпечення вимагалося замовником);
- також ураховуючи волатильність ринків та з метою забезпечення виконання учасником зобов’язань за договором про закупівлю слід в Законі визначити можливість для подання тендерної пропозиції з ціною, що вище за визначену замовником очікувану вартість, якщо замовник зазначив при оголошенні закупівлі, що він приймає таку тендерну пропозицію;
- для забезпечення замовників стандартними товарами (без необхідності витрачати час на кваліфікацію учасників), такі закупівлі доцільно проводити з застосуванням електронного каталогу. Саме для вирішення цього питання в проекті акта пропонується врегулювати це питання та зобов’язати замовників проводити закупівлі товару в обов’язковому порядку з використанням електронного каталогу, якщо вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тис. грн та є меншою ніж 400 тис. грн. При цьому у випадку відсутності в електронному каталозі необхідного товару (товарів) або у випадку, якщо закупівля з використанням електронного каталогу не відбулася, замовник повинен дотримуватися принципів здійснення закупівель та може здійснити закупівлю без використання електронної системи закупівель з обов’язковим оприлюдненням в електронній системі закупівель звіту про закупівлю без використання електронної системи закупівель, що містить інформацію, визначену частиною п’ятою цієї статті, відповідно до статті 13 проекту акта, або здійснити закупівлю з використанням електронної системи закупівель в порядку, визначеному особою, уповноваженою на адміністрування системи публічних закупівель. На сьогодні практика застосування Особливостей № 1178 в частині обов’язковості здійснення закупівель через електронний, зокрема в медичній сфері, свідчить, що це також сприяє економії коштів. Так, медзаклади (з липня цього року проводяться такі закупівлі майже 700 медзакладами) зекономили 24% коштів, закуповуючи ліки через електронний каталог  (https://prozorro.gov.ua/news/zakupivlya-likiv-cherez-prozorro-market-dozvolyla-medzakladam-zaoshchadyty-24-koshtiv);
- потребує врегулювати питання участі об’єднання учасників, у тому числі резидентів, без створення юридичної особи. Таке об’єднання може приймати участь у публічній закупівлі, якщо заздалегідь домовиться про це та укладе договір про спільну діяльність на підставі договору про спільну діяльність. Це сприятиме розширенню конкуренції в закупівлі та надасть можливість розвитку вітчизняному бізнесу, що особливо актуально в післявоєнний період;
3) удосконалення адміністрування сфери публічних закупівель, а саме визначення (створення) Мінекономіки як Уповноваженим органом з питань публічних закупівель юридичної особи, яка буде відповідальною за забезпечення функціонування електронної системи закупівель, у тому числі наповнення веб-порталу Уповноваженого органу, за формування пропозицій для Уповноваженого органу з питань публічних закупівель щодо забезпечення ним регулювання та реалізації державної політики у сфері публічних закупівель та здійснює повноваження у сфері публічних закупівель, визначені проектом акта, актами Кабінету Міністрів України, Уповноваженого органу з питань публічних закупівель та статутом (далі – адміністратор). До функцій адміністратора пропонується віднести, зокрема, забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу з питань публічних закупівель, забезпечення функціонування інформаційного ресурсу Уповноваженого органу, наповнення інформаційного ресурсу Уповноваженого органу з питань публічних закупівель, розроблення та надання Уповноваженому органу з питань публічних закупівель на затвердження пропозицій щодо примірних документів в сфері закупівель, необхідних для використання електронної системи закупівель, інформування громадськості про державну політику та правила здійснення закупівель, розроблення методологій щодо особливостей здійснення закупівель у різних сферах, їх затвердження за погодженням з Уповноваженим органом з питань публічних закупівель, та оприлюднення на інформаційному ресурсі Уповноваженого органу з питань публічних закупівель, аналіз функціонування системи закупівель та подання результатів такого аналізу Уповноваженому органу з питань публічних закупівель з пропозиціями щодо удосконалення сфери закупівель, підготовку та надання інформації, необхідної для формування Уповноваженим органом з питань публічних закупівель щорічного звіту, що містить аналіз функціонування системи закупівель, вивчення, узагальнення практики здійснення закупівель, у тому числі міжнародної, вивчення та узагальнення світового досвіду у сфері закупівель, а також може виконувати інші функції та повноваження, передбачені проектом акта, іншими законами та нормативно-правовими актами України, статутом. Адміністратор буде створений без мети одержання прибутку від своєї діяльності, а фінансування його діяльності здійснюватиметься за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до веб-порталу Уповноваженого органу з питань публічних закупівель, електронного каталогу та інших онлайн-сервісів, пов’язаних з функціонуванням електронної системи закупівель, а також за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством. При цьому до функцій Мінекономіки як Уповноваженого органу з питань публічних закупівель буде віднесено: розроблення і затвердження нормативно-правових актів, необхідних для виконання цього Закону та регулювання державної політики у сфері закупівель,  підготовка та подання до Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Рахункової палати щорічного звіту, що містить аналіз функціонування системи закупівель, узагальнення та поширення світового досвіду у сфері закупівель,  міжнародне співробітництво у сфері закупівель, співробітництво з органами державної влади та громадськими організаціями щодо запобігання проявам корупції у сфері закупівель, розгляд звернень щодо визначення та/або створення централізованих закупівельних організацій, а також Мінекономіки як Уповноважений орган з питань публічних закупівель має право здійснювати дії та вживати заходів, передбачені законодавством, для виконання покладених на нього функцій. Таке розмежування функцій між Мінекономіки як Уповноважений орган з питань публічних закупівель та адміністратор сприятиме якісному та ефективному регулюванню сфери публічних закупівель та технічної реалізації положень законодавства в електронній системі закупівель. 
Разом з тим Мінекономіки були проаналізовані інші проблеми, що виникають на практиці у суб’єктів сфери публічних закупівель, та за результатами такого аналізу для забезпечення ефективного, прозорого здійснення публічних закупівель та належного функціонування електронної системи закупівель, до Закону запропоновано внести ряд відповідних змін.
Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни		+	
Держава	+*		
Суб’єкти господарювання,	+**		
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	+**		

*Під державою слід розуміти адміністратора, Мінекономіки як Уповноважений орган з питань публічних закупівель, Антимонопольний комітет як орган оскарження, замовники у сфері публічних закупівель, в тому числі замовники конкурсів проектів відповідно до статті 2 проекту акта (далі – замовники), централізовані закупівельні організації (далі – ЦЗО).
**Під суб’єктами господарювання слід розуміти учасників, а саме: учасники закупівель, що приймають участь в закупівлях проведених у спосіб, визначений проектом акта; учасники конкурсу проектів (відповідно до пункту 50 частини першої статті 1 Закону в редакції).

Врегулювання існуючої проблеми не можливе за допомогою ринкових механізмів та діючих регуляторних актів, оскільки положення проекту акта спрямовані на правове регулювання відносин між регуляторними органами та суб’єктами господарювання.

II. Цілі державного регулювання
Вирішенню цієї проблеми сприяє прийняття регуляторного акта, що розроблений відповідно до вимог доручень від вищезазначених посадовців та включає в себе, зокрема, зміни в Закону.
В цьому проекті акта запропоновано:
- впровадження нових термінів та поліпшення механізмів проведення публічних закупівель, включаючи різні способи закупівель та можливість подавати альтернативні тендерні пропозиції;
- замовникам забороняється здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг у громадян Російської Федерації/Республіки Білорусь (крім тих, що проживають на території України на законних підставах) та юридичних осіб, утворених та зареєстрованих відповідно до законодавства Російської Федерації/Республіки Білорусь, утворених та зареєстрованих відповідно до законодавства України, кінцевим бенефіціарним власником, членом або учасником (акціонером), що має частку в статутному капіталі 10 і більше відсотків, якої є Російська Федерація/Республіка Білорусь;
- надати можливість приймати участь у закупівлях суб’єктам без створення юридичної особи (резидентами, нерезидентам) – об’єднання учасників на підставі договору про спільну діяльність;
- до способів закупівель, крім тих, що наразі існують в Законі, додані зарезервовані контракти, процедура інноваційного партнерства, динамічні системи закупівель, спільні закупівлі, агреговані закупівлі, натомість виключені спрощені закупівлі, оскільки пропонується запровадити застосування відкритих торгів (що здійснюються без обов’язкової публікації оголошення про їх проведення англійською мовою) на таких же умовах, що наразі визначені в Особливостях № 1178 (зі зменшеними строками проведення);
- обов’язкове використання електронного каталогу для закупівель, якщо вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою ніж 400 тисяч гривень (якщо товар (товари) відсутні(й) або закупівля не відбулася, замовник має право укласти прямий договір без електронної системи закупівель);
- надається можливість виправляти учаснику в поданій ним тендерній пропозиції невідповідності, що можуть бути в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або відсутність інформації та/або документів (без зміни предмета закупівлі);
- поліпшення умов для учасників та можливість подавати тендерні пропозиції з цінами, що перевищують очікувану вартість предмета закупівлі.
Також рекомендується внести зміни в інші закони України.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1.	Визначення альтернативних способів

Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1
	Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін.
Не забезпечує досягнення цілей державного регулювання в частині виконання міжнародних зобов’язань, удосконалення існуючих механізмів публічних закупівель, у тому числі, така альтернатива не сприятиме ефективному здійсненню закупівель у післявоєнний період (для відновлення України) та розвитку конкуренції, а також не забезпечить виконання Плану законопроектної роботи ВРУ та Плану дій Уряду. 
Крім того, ця альтернатива завадить отриманню макрофінансової допомоги, передбаченої Кредитною угодою між Україною та Європейським Союзом щодо отримання Україною макрофінансової допомоги у сумі 18 млрд євро.
Отже, ця альтернативна не є ефективною з огляду на існування потреби у вдосконаленні положень Закону та виконання Україною узятих зобов’язань щодо імплементації положень Директив ЄС з питань закупівель до законодавства України.  	
Альтернатива 2
	Прийняття проекту акта.
Ця альтернатива забезпечує виконання міжнародних зобов’язань, вдосконалення наявних механізмів публічних закупівель, що сприятимуть ефективному здійсненню закупівель, зокрема у післявоєнний період, та які забезпечуватимуть відновлення України, та утворюватимуть сприятливі умови для участі бізнесу у публічних закупівлях, для розвитку конкуренції, із забезпеченням максимального доступу суб’єктів господарювання до публічних закупівель. 
Альтернатива сприятиме отриманню макрофінансової допомоги, передбаченої Кредитною угодою між Україною та Європейським Союзом щодо отримання Україною макрофінансової допомоги у сумі 18 млрд євро, а також забезпечить виконання Плану законопроектної роботи ВРУ та Плану дій Уряду.
Відповідно ця альтернатива забезпечить виконання узятих Україною зобов’язань щодо імплементації положень ЄС з питань закупівель до законодавства України та сприятиме врегулюванню ряду проблемних питань, які на сьогодні виникають у суб’єктів сфери публічних закупівель під час застосування положень Закону та їх реалізації в електронній системі закупівель, що, зокрема, позитивно вплине на позиції України у міжнародних рейтингах.	

2.	Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави. 
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів держави для одного замовника, адміністратора, Мінекономіки як Уповноваженого органу з питань публічних закупівель та Антимонопольного комітету як органу оскарження наведено в додатку 1.
 Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Відсутні. Крім цього, існування чинного законодавство призведе до невиконання ряду Доручень, у тому числі Плану законопроектної роботи ВРУ та Плану дій Уряду, не забезпечить виконання міжнародних зобов’язань, у тому числі позбавить Україну отримати макрофінансову допомогу, передбачену Кредитною угодою між Україною та Європейським Союзом щодо отримання Україною макрофінансової допомоги у сумі 18 млрд євро.
Крім цього, ця альтернатива позбавляє можливості засовників та ЦЗО користуватися новими закупівельними інструментами, що мають на меті зробити процес закупівель ефективним.	Відсутні. 	
Альтернатива 2
прийняття проекту акта	Ця альтернатива забезпечить умови для виконання вимог Доручень, у тому числі Плану законопроектної роботи ВРУ та Плану дій Уряду, забезпечить виконання міжнародних зобов’язань, у тому числі надасть можливість для отримання Україною макрофінансової допомоги, передбаченої Кредитною угодою між Україною та Європейським Союзом щодо отримання Україною макрофінансової допомоги у сумі 18 млрд євро. 
Крім того, ця альтернатива створить умови для застосування замовниками та ЦЗО широкого кола інструментів для  здійснення ефективних закупівель в прозорий та конкурентний спосіб, що особливо є пріоритетним для відбудови України  в післявоєнний період.	Проведення в електронній системі закупівель замовником спільних закупівель в спосіб, визначений Законом в новій редакції, визначається в середньому як 25 годин або 1 011,5 грн.
Замовник, який визначає у тендерній документації право учасника подати разом з тендерною пропозицією і варіант, визначаючи при цьому мінімальні вимоги до варіанту, а також у разі подання разом з тендерною пропозицією варіанту, розглядає такий варіант та у випадку підстав, визначених Законом в новій редакції, відхиляє варіант, в середньому витрачає 5 годин або 283,22 грн.
Проведення технічного доопрацювання електронної системи закупівель адміністратором в межах, визначених Законом в новій редакції, а також виконання інших функцій, визначених Законом в новій редакції, визначається в середньому як 98 годин або 3 479,56 грн.
Мінекономіки як Уповноважений орган з питань публічних закупівель закладає на розробку одного регуляторного акта в середньому 80 годин або 3 236,8 грн.
На розгляд скарги Антимонопольним комітетом як органом оскарження на етапі кваліфікаційного відбору кандидатів до динамічної системи закупівель або під час першого етапу процедури інноваційного партнерства  витрачається в середньому 168 годин або 6 797,28 грн.	
3.	Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Оцінка впливу проекту акта на сферу інтересів громадян не здійснювалася, оскільки проект акта не поширюється та не впливає на сферу інтересів громадян.
4.	Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання.
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання для одного учасника наведено в додатку 2.
 Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання (одиниць): учасники закупівлі**	1 986	58 835	127 615	43 236	231 672* 	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	1,0	25,4	55,0	18,6	100	
*інформація щодо кількості суб’єктів господарювання, які визначали себе самостійно як великі, середні, малі, у тому числі мікро (цими суб’єктами є як окремі юридичні особи, так і їх філії, які під час віднесення себе до суб’єктів мікропідприємництва, середнього або великого підприємництва, можуть визначати свій статус, керуючись статусом основної юридичної особи до якої вони відносяться), в електронній системі закупівель використана з публічного модулю аналітики bi.prozorro.org, що містить інформацію про закупівлі (за період з 2022-2023 роки), що відбулися в електронній системі закупівель.
**також учасники конкурсу проектів потенційно можуть бути учасниками, що приймають участь у закупівлях відповідно до способів, визначених проектом акту, проте наразі таких учасників кількісно визначити не здається можливим.

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Відсутні.	Відсутні. 	
Альтернатива 2
прийняття проекту акта	Ця альтернатива сприятиме врегулюванню ряду проблемних питань, які на сьогодні виникають в учасників під час участі в публічних закупівлях на практиці, що забезпечить результативну участь у закупівлях на конкурентних засадах, а також це забезпечить доступ до публічних закупівель більш широкого кола учасників, зокрема об'єднань, які не є юридичними особами, сприятиме підтримці бізнесу, зокрема вітчизняного, що є актуальним як під час воєнного стану, так післявоєнного.
	На ознайомлення з інформацією щодо умов проведення творчого конкурсу, оприлюднених в електронній системі закупівель, учасником в середньому витрачається 4 години або 161,84 грн.
Для участі в закупівлях для укладення зарезервованого контракту учасник, який має отримати відповідний статус, визначений Законом в новій редакції, та для підтвердження, що він є виробником, в середньому витрачає витрачає 50 годин або      2 023 грн.
Учасник на проходження кваліфікації до динамічної системи закупівель та на участь у закупівлі, яку оголошує замовник або ЦЗО в рамках динамічної системи закупівель, витрачає 16 годин або 647,36 грн.
Кандидат, який подає заявку для участі у кваліфікаційному відборі кандидатів до процедури інноваційного партнерства, подає тендерну пропозицію як кваліфікований кандидат, відбуває переговори із замовником, укладає договір інноваційного партнерства як переможець, в середньому витрачає 150 годин або 6 069 грн.
Учасник, який готує та подає варіант як альтернативну тендерну пропозицію в середньому витрачає 8 годин або 323,68 грн.
Учасник, який готує та подає скаргу щодо кваліфікаційного відбору кандидатів до динамічної системи закупівель або в процедурі інноваційного партнерства до Антимонопольного комітету як органу оскарження в середньому  витрачає 6 годин або 242,76 грн.	

Сумарні витрати за альтернативами	Сумарні витрати за альтернативами	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Відсутні.	
Альтернатива 2
прийняття проекту акта	Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва становлять 9 467,64 грн. 	

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей 

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	1	Не сприяє досягненню цілей державного регулювання, зокрема виконанню міжнародних зобов’язань та поліпшення існуючих механізмів у сфері публічних закупівель. Ця альтернатива також не сприяє ефективному проведенню закупівель після війни для відновлення України та розвитку конкуренції. Цей підхід є неефективним, оскільки не враховує потребу в удосконаленні законодавства та виконанні міжнародних зобов’язань, пов’язаних з адаптацією законодавства України до стандартів Європейського Союзу в сфері закупівель, а отже цей варіант не дозволяє отримати макрофінансову допомогу від Європейського Союзу, передбачену Кредитною угодою між Україною та ЄС на суму 18 млрд євро.	
Альтернатива 2
прийняття проекту акта	3	Ця альтернатива дає змогу повністю досягнути основних поставлених цілей державного регулювання у сфері публічних закупівель, зокрема дозволить виконати міжнародні зобов’язання, покращити існуючи механізми публічних закупівель і сприятиме ефективним закупівлям, особливо в післявоєнний період, для відновлення України. Також ця альтернатива створить сприятливі умови для участі в публічних закупівлях, розвитку конкуренції і забезпечить максимальний доступ суб’єктів господарювання до процедур закупівель, а також забезпечить підтримку вітчизняному виробництву.
Крім того, цей варіант допоможе отримати макрофінансову допомогу від Європейського Союзу, передбачену Кредитною угодою між Україною та ЄС на суму 18 млрд євро, і забезпечить виконання Плану законопроектної роботи ВРУ та Плану дій Уряду.
Прийняття проекту акта забезпечить виконання зобов’язань України щодо впровадження стандартів Європейського Союзу в сфері закупівель і вирішить проблемні питання, що виникають у суб’єктів сфери публічних закупівель під час застосування Закону та його реалізації в електронній системі закупівель що, зокрема, позитивно вплине на позиції України у міжнародних рейтингах.	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1 
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Альтернатива не вирішує проблему	Відсутні.	Альтернатива призведе до невиконання поставлених цілей державного регулювання.	
Альтернатива 2
прийняття проекту акта	Альтернатива вирішує проблему	Загальна вартість витрат на забезпечення альтернативи сумарно складає 24 276 грн, із них 9 467,64 грн припадає на суб’єктів господарювання та 14 808,36 грн на державу.	Альтернатива повністю забезпечує досягнення поставлених цілей, в результаті відбудеться поліпшення проведення здійснення публічних закупівель, виконання міжнародних зобов’язань, забезпечення відновлення України у післявоєнний період та створює сприятливі умови для участі бізнесу в них, що, зокрема, позитивно вплине на позиції України у міжнародних рейтингах. Також ця альтернатива забезпечить умови для отримання Україною макрофінансової допомоги від Європейського Союзу, а аткож виконання Плану законопроектної роботи ВРУ та Плану дій Уряду.	

Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Дана альтернатива не здатна вирішити проблеми, що наведені у розділі І документу.	Х	
Альтернатива 2
прийняття проекту акта	Дана альтернатива є найбільш доцільною з огляду на поточний стан проблем та переваг від її впровадження.	Х	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Механізмом, який забезпечує розв’язання зазначеної проблеми, є прийняття регуляторного акта – проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” та інших законів України щодо вдосконалення публічних закупівель”, який розроблений на виконання вимог доручень Прем’єр-міністра України Д. А. Шмигаля, Віце-прем’єр-міністра з питань європейської та євроатлантичної інтеграції України О. В. Стефанішиної, Плану законопроектної роботи ВРУ та Плану дій Уряду, яким вносяться зміни до Закону щодо виконання міжнародних зобов’язань, удосконалення механізмів проведення публічних закупівель з використанням електронної системи закупівель, у тому числі коригування  положень Закону, ураховуючи правозастосовну практику його застосування, а також створення умов для ефективного регулювання сфери публічних закупівель, зокрема пропонується:
впровадити нові терміни, зокрема, спільні закупівлі, змішаний предмет закупівлі, варіант, динамічна система закупівель, зарезервований контракт, кандидат, конкурс проектів, процедура інноваційного партнерства, а також доповнено Закон положеннями з механізму їх реалізації;
регламентувати, що замовникам забороняється здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг у громадян Російської Федерації/Республіки Білорусь (крім тих, що проживають на території України на законних підставах) та юридичних осіб, утворених та зареєстрованих відповідно до законодавства Російської Федерації/Республіки Білорусь, утворених та зареєстрованих відповідно до законодавства України, кінцевим бенефіціарним власником, членом або учасником (акціонером), що має частку в статутному капіталі 10 і більше відсотків, якої є Російська Федерація/Республіка Білорусь;
надати можливість приймати участь у закупівлях суб’єктам без створення юридичної особи (резидентами, нерезидентам) – об’єднання учасників на підставі договору про спільну діяльність;
до способів закупівель, крім тих, що наразі існують в Законі, додані зарезервовані контракти, процедура інноваційного партнерства, динамічні системи закупівель, спільні закупівлі, агреговані закупівлі, натомість виключені спрощені закупівлі, оскільки пропонується запровадити застосування відкритих торгів (що здійснюються без обов’язкової публікації оголошення про їх проведення англійською мовою, тобто “українські торги”) на таких же умовах, що наразі визначені в Особливостях № 1178, тобто зі зменшеними строками проведення;
впровадження можливості подавати альтернативні тендерні пропозиції (варіанти). Подання альтернативного варіанту означає, що його технічні характеристики відрізняються від основної тендерної пропозиції, але відповідають мінімальним вимогам, вказаним у тендерній документації замовника. При цьому замовник повинен вказати у документації, що він готовий приймати такі альтернативні варіанти і вказати мінімальні вимоги до них;
зобов’язати замовників проводити закупівлі товару (товарів) в обов’язковому порядку з використанням електронного каталогу, якщо вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою ніж 400 тисяч гривень (якщо товар (товари) відсутні(й) або закупівля не відбулася, замовник має право укласти прямий договір без електронної системи закупівель);
надається можливість виправляти учаснику в поданій ним тендерній пропозиції невідповідності, що можуть бути в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або відсутність інформації та/або документів (без зміни предмета закупівлі);
запровадити можливість подавати тендерні пропозиції з ціною, що перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником (лише у разі, якщо в тендерній документації замовник зазначив про це).
Також, пропонується внести зміни редакційного характеру до Законів України “Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації”, “Про охорону прав на промислові зразки”, “Про охорону прав на знаки для товарів і послуг”, “Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів”, “Про правову охорону географічних зазначень”, “Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів”, “Про правову охорону географічних зазначень”, “Про державну допомогу сім’ям з дітьми”, “Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації”, “Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав”, “Про охорону прав на винаходи і корисні моделі”, “Про ринки капіталу та організовані товарні ринки”, “Про оборонні закупівлі”, “Про ветеринарну медицину”, “Про хмарні послуги”, “Про захист економічної конкуренції”.
Заходи, що пропонуються для розв’язання проблеми:
1) погодити проект акта із заінтересованими органами (Антимонопольним комітетом України, Асоціацією міст України, Громадською організацією “Всеукраїнська організація союз осіб з інвалідністю України”, Державною аудиторською службою України, Міністерством енергетики України, Міністерством з питань стратегічних галузей промисловості України, Міністерством оборони України, Міністерством освіти і науки України, Міністерством охорони здоров’я України, Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України, Міністерством соціальної політики України, Міністерством у справах ветеранів України, Міністерством фінансів України, Міністерством цифрової трансформації України, Науковим комітетом Національної ради України з питань розвитку науки і технологій , Спілкою українських підприємців, Урядовим офісом координації європейської та євроатлантичної інтеграції Секретаріату Кабінету Міністрів України, Урядовим уповноваженим з прав осіб з інвалідністю, Федерацією роботодавців України, Державною казначейською службою України, Міністерством юстиції України (для проведення правової експертизи) та Національного агентства з питань запобігання корупції (для проведення антикорупційної експертизи));
2)  подати проект акта на розгляд Кабінету Міністрів України;
3) схвалити проект акта на засіданні Уряду та подати його на розгляд до Верховної Ради України.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги 
Розрахунок оцінки ресурсів виконання вимог регуляторного акта наведено у додатках 1–2.
Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових бюджетних витрат і ресурсів та адміністрування регулювання органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.
Виконання вимог проекту акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні впроваджувати або виконувати ці вимоги, оцінюється вище середнього.
Державне регулювання передбачає утворення нової юридичної особи, яка перебирає на себе частину функцій Мінекономіки як Уповноваженого органу з питань публічних закупівель. Витрати в рамках бюджетних асигнувань Мінекономіки на створення такої юридичної особи не передбачаються, а фінансування її діяльності здійснюватиметься за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель, електронного каталогу та інших онлайн-сервісів, пов’язаних з функціонуванням електронної системи закупівель, а також за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством.
У зв’язку з тим, що питома вага суб’єктів малого підприємництва (малих та мікропідприємств разом) у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких поширюється регулювання, перевищує 10 відсотків, розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва наведено в додатку 3.
Прийняття та оприлюднення проекту акта в установленому порядку забезпечить доведення його вимог до суб’єктів господарювання, центральних та місцевих органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб.
Прийняття проекту акта не призведе до неочікуваних результатів і не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету.
Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.

VIІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії регуляторного акта не обмежується у часі, що дасть змогу досягти цілей державного регулювання.
Регуляторний акт набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через дев’ять місяців з дня його опублікування.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прийняття регуляторного акта сприятиме адаптації законодавства України до acquis Європейського Союзу на виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.
Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного акта є:
1) розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних із дією акта – 0;
2) кількість суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюється дія акта – кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію цього регуляторного акта не обмежується. За даними електронної системи закупівель на сьогодні (за період з 2022-2023 роки) зареєстровано 231 672 суб’єктів господарювання, які підпадають під дію регуляторного акта та приймають участь у публічних закупівлях як учасники;
3) рівень поінформованості суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб з основних положень регуляторного акта – 100% (07.08.2023 текст законопроекту було оприлюднено на офіційній сторінці фейсбуку департамента сфери публічних закупівель та конкурентної політики строком на 30 календарних днів, а також розміщено на офіційному вебсайті Мінекономіки (http://www.me.gov.ua) у розділі “Обговорення проектів документів”);
4) час, що витрачається суб’єктами господарювання та/або фізичними особами, пов’язаними з виконанням вимог акта – наведено у додатках 1–2, що сумарно складає 610 годин, з яких 376 припадає на державу та 234 на суб’єктів господарювання;
5) показниками результативності регуляторного акта є:
-	кількість оголошених в електронній системі закупівель конкурсів проектів;
-	кількість укладених зарезервованих контрактів;
-	кількість оприлюднених в електронній системі закупівель оголошень про проведення кваліфікаційного відбору кандидатів до динамічної системи закупівель; 
-	кількість замовників, які оприлюднили в електронній системі закупівель оголошення про проведення процедури інноваційного партнерства; 
-	кількість скарг, поданих суб’єктами оскарження до органу оскарження. 
Кількісні значення додаткових показників буде визначено статистичним методом під час проведення базового відстеження.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься Мінекономіки. 
Базове відстеження регуляторного акта здійснюватиметься через півтора року після набрання чинності регуляторного акта, але не пізніше дня, з якого починається проведення повторного відстеження результативності.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня проведення базового відстеження, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим регуляторним актом.
Періодичні відстеження результативності регуляторного акта будуть здійснюватися раз на кожні три роки, починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього регуляторного акта.
Проведення відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися за допомогою статистичного методу за допомогою статистичних показників. Для відстеження результативності проекту акта будуть використані дані електронної системи закупівель та інформація, надана адміністратором, та інформація, розпорядником якої є Мінекономіки.

Перший віце-прем’єр-міністр України –
Міністр економіки України	Юлія СВИРИДЕНКО

Додаток 1

БЮДЖЕТНІ ВИТРАТИ
на адміністрування регулювання для суб’єктів великого і середнього підприємництва
Процедура регулювання суб’єктів великого і середнього підприємництва (розрахунок на одного типового суб’єкта господарювання)	Планові витрати часу на процедуру	Вартість часу співробітника органу державної влади відповідної категорії (заробітна плата)	Оцінка кількості процедур за рік, що припадають на одного суб’єкта	Оцінка кількості  суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання	Витрати на адміністрування регулювання* (за рік), гривень	
1. Облік суб’єкта господарювання, що перебуває у сфері регулювання	-	-	-	-	-	
2. Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі:	-	-	-	-	-	
камеральні	-	-	-	-	-	
виїзні	-	-	-	-	-	
3. Підготовка, затвердження та опрацювання одного окремого акта про порушення вимог регулювання	-	-	-	-	-	
4. Реалізація одного окремого рішення щодо порушення вимог регулювання	-	-	-	-	-	
5. Оскарження одного окремого рішення суб’єктами господарювання	-	-	-	-	-	
6. Підготовка звітності за результатами регулювання	-	-	-	-	-	
7. Інші адміністративні процедури (уточнити):
наведені в додатку 1.1	389	15 293,82	-	-	-	
Разом за рік	389	15 293,82	Х	Х	Х	
Сумарно за п’ять років	1 945	76 469,1	Х	Х	Х	

Додаток 1.1
Розрахунок бюджетних витрат
(для адміністратора, замовника, Мінекономіки як Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - Мінекономіки) та Антимонопольного комітету як органу оскарження (далі - АМКУ))

дії, які здійснюються для забезпечення функціонування електронної системи закупівель, в межах визначених актом	Затрати адміністратора (години)	Затрати адміністратора (гривні)	Затрати замовника (години)
	Затрати замовника (гривні)	Затрати Мінекономіки (години)	Затрати  Мінекономіки (гривні)	Затрати АМКУ (години)	Затрати АМКУ (гривні)	
ознайомлення з вимогами регулювання	4 години
161,84 гривень	2 години
161,84 гривень	
проведення технічного доопрацювання електронної системи закупівель адміністратором в межах, визначених Законом в новій редакції, а також виконання інших функцій, визначених Законом в новій редакції	98	3 479,5	-	-	-	-	-	-	
проведення в електронній системі закупівель замовником спільних закупівель в спосіб, визначений Законом в новій редакції	-	-	25	1 011,5	-	-	-	-	
визначення у тендерній документації право учасника подати разом з тендерною пропозицією і варіант, та визначення мінімальних вимог до варіанту, а також у разі подання учасником разом з тендерною пропозицією варіанту,  розгляд такого варіанту та у випадку підстав, визначених Законом в новій редакції, відхилення варіанту	-	-	5	283,22	-	-	-	-	
розробка одного регуляторного акта	-	-	-	-	80	3 236,8	-	-	
розгляд скарги на етапі  кваліфікаційного відбору кандидатів до динамічної системи закупівель або під час першого етапу процедури інноваційного партнерства	-	-	-	-	-	-	168	6 797,28	
ВСЬОГО	102	3 641,34	34	1 456,56	82	3 317,72	171	6 878,2	

Додаток 2

ВИТРАТИ
на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта (для одного учасника)

Порядковий номер	Витрати	За перший рік	За п’ять років	
1	Витрати на придбання основних фондів, обладнання та приладів, сервісне обслуговування, навчання/підвищення кваліфікації персоналу тощо, гривень	0	0	
2	Податки та збори (зміна розміру податків/зборів, виникнення необхідності у сплаті податків/зборів), гривень	0	0	
3	Витрати, пов’язані із веденням обліку, підготовкою та поданням звітності державним органам, гривень	0	0	
4	Витрати, пов’язані з адмініструванням заходів державного нагляду (контролю) (перевірок, штрафних санкцій, виконання рішень/приписів тощо), гривень	0	0	
5	Витрати на отримання адміністративних послуг (дозволів, ліцензій, сертифікатів, атестатів, погоджень, висновків, проведення незалежних/обов’язкових експертиз, сертифікації, атестації тощо) та інших послуг (проведення наукових, інших експертиз, страхування тощо), гривень	0	0	
6	Витрати на оборотні активи (матеріали, канцелярські товари тощо), гривень	0	0	
7	Витрати, пов’язані із наймом додаткового персоналу, гривень	0	0	
8	Інше (уточнити), гривень:			
	1)	ознайомлення з інформацією щодо умов проведення творчого конкурсу, оприлюднених в електронній системі закупівель (4 години – 161,84 гривень);	161,84	809,2	
	2)	для участі в закупівлях для укладення зарезервованого контракту учасник, який має отримати відповідний статус, визначений Законом в новій редакції, та для підтвердження, що він є виробником (50 годин – 2 023 гривень);	2 023	10 115	
	3)	учасник на проходження кваліфікації до динамічної системи закупівель та на участь у закупівлі, яку оголошує замовник або ЦЗО в рамках динамічної системи закупівель (16 годин – 647,36 гривень);	647,36	3 236,8	
	4)	кандидат, який подає заявку для участі у кваліфікаційному відборі кандидатів до процедури інноваційного партнерства, подає тендерну пропозицію як кваліфікований кандидат, відбуває переговори із замовником, укладає договір інноваційного партнерства як переможець (150 годин – 6 069 гривень);	6 069	30 345	
	5)	учасник, який готує та подає варіант як альтернативну тендерну пропозицію (8 годин – 323,68 гривень);	323,68	1 618,4	
	6)	учасник, який готує та подає скаргу щодо кваліфікаційного відбору кандидатів до динамічної системи закупівель або в процедурі інноваційного партнерства до Антимонопольного комітету як органу оскарження (6 годин – 242,76 гривень).	242,76	1 213,8	
9	РАЗОМ (сума рядків: 1 + 2 + 3 + 4 + 5 + 6 + 7 + 8), гривень	9 467,64	47 338,2	
10	Кількість суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва, на яких буде поширено регулювання, одиниць	60 821	61 600	
11	Сумарні витрати суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва, на виконання регулювання (вартість регулювання) (рядок 9 х рядок 10), гривень	575 831 332,44	2 916 033 120	

Довідково: оскільки для суб’єкта господарювання практично нічого не зміниться у разі прийняття регуляторного акта, цей розрахунок може бути застосований до Альтернативи 1.

Додаток 3

ТЕСТ 
малого підприємництва (М-Тест)

1. Консультації з представниками мікро- та малого підприємництва щодо оцінки впливу регулювання
Загалом консультації щодо визначення впливу запропонованого регулювання на суб’єктів малого підприємництва та визначення детального переліку процедур, виконання яких необхідно для здійснення регулювання, не проводилися.
Водночас проект регуляторного акта було розроблено на підставі звернень юридичних та фізичних осіб за результатами практики застосування норм Закону.
З метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних, юридичних осіб Мінекономіки на офіційній сторінці департаменту сфери публічних закупівель та конкурентної політики соціальної мережі Facebook забезпечило оприлюднення Закону в новій редакції з 7 – 18 серпня 2023 року. Мінекономіки додатково було запрошено представників суб’єктів господарювання на онлайн-обговорення та проведено зустрічі з 23 – 25 серпня 2023 року за результатами опрацювання спільнотою Закону в новій редакції.
2. Вимірювання впливу регулювання на суб’єктів малого підприємництва (мікро- та малі):
кількість суб’єктів малого підприємництва, на яких поширюється регулювання: 170 851, у тому числі малого підприємництва – 127 615 та мікропідприємництва – 43 236;
питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких проблема справляє вплив – 73,6 відсотків.
3. Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання.

№	Найменування оцінки	У перший рік (стартовий рік впровадження регулювання)	Періодичні (за наступний рік)	Витрати за
п’ять років	
Оцінка “прямих” витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання	
1	Придбання необхідного обладнання (пристроїв, машин, механізмів)	0	0	0	
2	Процедури повірки та/або постановки на відповідний облік у визначеному органі державної влади чи місцевого самоврядування	0	0	0	
3	Процедури експлуатації обладнання (експлуатаційні витрати - витратні матеріали)	0	0	0	
4	Процедури обслуговування обладнання (технічне обслуговування)	0	0	0	
5	Інші процедури (уточнити):
наведено в додатку 2	9 467,64	9 467,64	47 338,2	
6	Разом, гривень	9 467,64	9 467,64	47 338,2	
7	Кількість суб’єктів господарювання, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	170 851			
8	Сумарно, гривень	1 617 555 761,64	1 617 555 761,64	8 087 778 808,2	
Оцінка вартості адміністративних процедур суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	
9	Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання	0	0	0	
10	Процедури організації виконання вимог регулювання 	0	0	0	
11	Процедури офіційного звітування	0	0	0	
12	Процедури щодо забезпечення процесу перевірок	0	0	0	
13	Інші процедури:	Х	Х	Х	
14	Разом, гривень	0	0	0	
15	Кількість суб’єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	170 851			
16	Сумарно, гривень	1 617 555 761,64	1 617 555 761,64	8 087 778 808,2	

БЮДЖЕТНІ ВИТРАТИ
на адміністрування регулювання для суб’єктів малого і мікропідприємництва

Розрахунок витрат на адміністрування регулювання здійснюється окремо для кожного відповідного органу державної влади чи органу місцевого самоврядування, що залучений до процесу регулювання.
Державний орган, для якого здійснюється розрахунок адміністрування регулювання: Мінекономіки та Антимонопольний комітет України.
Процедура регулювання суб’єктів малого і мікропідприємництва (розрахунок на одного типового суб’єкта господарювання)	Планові витрати часу на процедуру	Вартість часу співробітника органу державної влади відповідної категорії (заробітна плата)	Оцінка кількості процедур за рік, що припадають на одного суб’єкта	Оцінка кількості суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання	Витрати на адміністрування регулювання* (за рік), гривень	
1. Облік суб’єкта господарювання, що перебуває у сфері регулювання	0	0	0	0	0	
2.Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі камеральні	0	0	0	0	0	
3. Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі виїзні	0	0	0	0	0	
4. Підготовка, затвердження та опрацювання одного окремого акта про порушення вимог регулювання	0	0	0	0	0	
5. Реалізація одного окремого рішення щодо порушення вимог регулювання	0	0	0	0	0	
6. Оскарження одного окремого рішення суб’єктами господарювання	0	0	0	0	0	
7. Підготовка звітності за результатами регулювання	0	0	0	0	0	
Інші адміністративні процедури (уточнити):
наведено в додатку 1.1	253	10 195,92	0	0	0	
Разом за рік	253	10 195,92	Х	Х	Х	
Сумарно за п’ять років	1 265	50 979,6	Х	Х	Х	
*Вартість витрат, пов’язаних з адмініструванням процесу регулювання державними органами, визначається шляхом множення фактичних витрат часу персоналу на заробітну плату спеціаліста відповідної кваліфікації та на кількість суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання, та на кількість процедур за рік.

4. Розрахунок сумарних витрат суб’єктів малого підприємництва, що виникають на виконання вимог регулювання
№	Показник	Перший рік регулювання (стартовий), гривень	За п’ять років, гривень	
1	Оцінка “прямих” витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання	1 617 555 761,64	8 087 778 808,2	
2	Оцінка вартості адміністративних процедур для суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	1 617 555 761,64	8 087 778 808,2	
3	Сумарні витрати малого підприємництва на виконання запланованого регулювання	3 235 111 523,28	16 175 557 616,4	
4	Бюджетні витрати на адміністрування регулювання суб’єктів малого підприємництва	10 195,92	50 979,6	
5	Сумарні витрати на виконання запланованого регулювання	3 235 121 719,2	16 175 608 596	

5. Розроблення коригуючих (пом’якшувальних) заходів для малого підприємництва щодо запропонованого регулювання
На основі оцінки сумарних витрат малого підприємництва на виконання запланованого регулювання (за перший рік регулювання та за п’ять років) та ураховуючи той факт, що на суб’єктів великого, середнього та малого підприємництва не покладаються адміністративні навантаження, компенсаторні механізми не пропонуються.