Аналіз регуляторного впливу 
до проєкту Закону України “Про національну інфраструктуру просторових даних”

І. Визначення проблеми
Проєкт Закону України “Про національну інфраструктуру просторових даних” розроблено відповідно до Концепції проекту Закону України “Про національну інфраструктуру просторових даних”, схваленої розпорядженням Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2007 р.   № 1021-р.
Статтею 8 Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність” встановлено, що створення, розвиток та забезпечення функціонування національної інфраструктури просторових даних належить до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності. Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р. № 15, ці функції покладені на Держгеокадастр.
Враховуючи, що положення Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність” не поширюються на сферу виробництва, оброблення, зберігання, постачання та використання будь-яких даних, що можуть мати географічну (просторову) прив’язку, на цей час немає будь-якого законодавчого акта, який врегульовує сферу з питань національної інфраструктури просторових даних, а також виробництва, оброблення, оновлення, зберігання, постачання та використання просторових даних.
Причиною виникнення проблеми є необхідність встановити правові основи діяльності зі створення, функціонування та розвитку національної інфраструктури просторових даних, виробництва, оброблення, оновлення, зберігання, постачання та використання просторових даних, виключення дублювання робіт та витрат державного бюджету на створення просторових даних на усіх рівнях державного управління та місцевого самоврядування, інтегрування просторових даних, які створюються різними органами державної влади і місцевого самоврядування, на єдиній геодезичній і картографічній основі за єдиними нормами і правилами, забезпечення доступу до просторових даних, розвитку ринку сучасної геоінформаційної продукції і геоінформаційних послуг відповідно до рекомендацій Директиви 2007/2/ЄС Європейського Парламенту і Ради від 14 березня 2007 року із запровадження інфраструктури просторової інформації у Європейському Союзі (INSPIRE).
Розвиток геоінформаційних систем, цифрових технологій отримання та реєстрації просторових даних, а також особливе значення географічної інформації для транспортно-навігаційних систем, кадастрів нерухомості, природоохоронної діяльності, управління розвитком територій та військової сфери сприяли перетворенню просторових даних у стратегічно важливий геоінформаційний ресурс, становленню і розвитку нової геоінформаційної індустрії з великими обсягами продукції та послуг. 
Важливість проблеми полягає у тому, що на цей час геоінформаційні ресурси в державному секторі створюються за відомчим принципом без узгодженої технологічної політики та єдиних методичних засад. Процеси збирання, вимоги до структури, складу та якості просторових даних не координуються, дані реєструються з використанням різних масштабів, систем класифікації та програмно-технологічних засобів. Нескоординована діяльність призводить до неузгодженості інформаційних потоків і дублюванню дорогих та трудомістких вишукувальних робіт із збирання і формування даних, збільшення витрат при зниженні якості та цінності інформації. У результаті, за рахунок бюджетів різних рівнів (державного, обласного, районного та міського) у органах державної влади чи органах місцевого самоврядування збирається та оновлюється однакова інформація (наприклад, відомості про фізичних та юридичних осіб, про нерухоме майно, інженерні комунікації, реєстри адрес, матеріали аерозйомки місцевості тощо). 
Функціонування національної інфраструктури просторових даних передбачає, що кожен суб’єкт національної інфраструктури просторових даних самостійно приймає рішення щодо створення необхідних йому просторових даних, розміщення їх у системі національної інфраструктури просторових даних, визначає рівень доступу до них та розпоряджається ними протягом всього часу існування цих даних. 
На першому етапі створення національної інфраструктури просторових даних будуть використані наявні просторові дані та метадані заінтересованих органів державної влади.
Створення національної інфраструктури просторових даних сприятиме забезпеченню потреб суспільства у всіх видах офіційної, достовірної, актуальної географічної інформації, прийняттю ефективних управлінських рішень, скороченню витрат бюджетів усіх рівнів, підвищенню ефективності застосування просторових даних та геоінформаційних технологій у сфері земельних відносин, екології, навігації, будівництва та інженерних вишукувань, розвитку територій, оборони та безпеки держави, інтегруванню України у європейську та глобальну інфраструктури просторових даних.

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни		+	
Держава	+		
Суб’єкти господарювання,	+		
у тому числі суб’єкти малого підприємництва			

ІІ. Цілі державного регулювання
Основними цілями державного регулювання законопроекту є:
встановлення правових підстав створення, функціонування та розвитку національної інфраструктури просторових даних, спрямованої на забезпечення ефективного прийняття управлінських рішень органами державної влади та місцевого самоврядування;
виключення дублювання робіт та витрат державного бюджету на створення просторових даних на усіх рівнях державного управління та місцевого самоврядування;
підвищення ефективності застосування просторових даних і геоінформаційних технологій в системах підтримки управлінських рішень органів державної влади, місцевого самоврядування в економічній, соціальній, екологічній, оборонній, науковій сферах;
інтегрування просторових даних, які створюються різними органами державної влади і місцевого самоврядування на єдиній геодезичній та картографічній основі за єдиними нормами і правилами;
забезпечення відкриття у мережі Інтернет просторових даних та метаданих, які створюються у публічному секторі та підприємствами  – монополістами;
розвиток ринку сучасної геоінформаційної продукції і геоінформаційних послуг відповідно до рекомендацій Директиви 2007/2/ЄС Європейського Парламенту і Ради від 14 березня 2007 року із запровадження інфраструктури просторової інформації у Європейському Союзі (INSPIRE). 

Зазначена мета досягається шляхом розроблення, забезпечення прийняття та реалізації Закону України “Про національну інфраструктуру просторових даних”.

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей

1. Визначення альтернативних способів
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Відсутність державного регулювання.
	
Альтернатива 2
Внесення змін до Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність”	Внесення змін до Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність”, який встановлює правові засади регулювання відносин у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності для забезпечення потреб держави і суспільства у геодезичних, топографічних і картографічних матеріалах, продукції, інформації, але не дозволить вирішити питання сфери виробництва, оброблення, оновлення, зберігання, постачання та використання просторових даних.	
Альтернатива 3
Прийняття Закону України “Про національну    інфраструктуру просторових даних” 

	Дозволить встановити правові основи діяльності зі створення, функціонування та розвитку національної інфраструктури просторових даних, виробництва, оброблення, оновлення, зберігання, постачання та використання просторових даних, інтегрування просторових даних створених на єдиній геодезичній і картографічній основах за єдиними нормами і правилами, забезпечення доступу до високоякісних і достовірних просторових даних, розвитку ринку сучасної геоінформаційної продукції і геоінформаційних послуг, підняття іміджу України серед міжнародного співтовариства.	

Інші способи, що не передбачають розроблення та прийняття зазначеного законопроекту, є неприйнятними, оскільки вирішення порушеної проблеми лежить передусім у правовій площині.

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Проблема не вирішується	Призведе до збільшення витрат при зниженні якості та цінності просторової інформації, неузгодженості інформаційних потоків та дублюванню затратних і трудомістких робіт зі збирання та формування даних, неефективності управлінських рішень органів державної влади та місцевого самоврядування, втрати позиції України серед міжнародного співтовариства	
Альтернатива 2
Внесення змін до Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність”	Проблема не вирішується	Не дозволить встановити правові основи діяльності у сфері виробництва, оброблення, оновлення, зберігання, постачання та використання просторових даних	
Альтернатива 3
Прийняття Закону України “Про національну    інфраструктуру просторових даних” 	Дозволить реалізувати державну політику у сфері створення і розвитку національної інфраструктури просторових даних, встановити принципи створення та функціонування національної інфраструктури просторових даних,
виключити дублювання робіт та витрат державного бюджету на створення просторових даних на усіх рівнях державного управління та місцевого самоврядування	Додаткові витрати відсутні	

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Проблема не справляє вплив на сферу інтересів громадян.

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць	Не визначаються	Не визначаються	Не визначаються	Не визначаються	Не визначаються	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	-	-	-	-	Х	

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Відсутні	Щорічне виділення коштів державного та місцевого бюджетів для виконання робіт, податків та зборів	
Альтернатива 2
Внесення змін до Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність”	Відсутні	Щорічне виділення коштів державного та місцевого бюджетів для виконання робіт, податків та зборів	
Альтернатива 3
Прийняття Закону України “Про національну    інфраструктуру просторових даних” 	Забезпечення доступу органів державної влади, місцевого самоврядування, суб’єктів господарювання усіх форм власності до високоякісних і достовірних просторових даних	Додаткові витрати не передбачаються	

Додаткових витрат на одного суб’єкта господарювання великого, середнього і малого підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта, не передбачається.

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1
Збереження ситуації, яка існує на цей час	1	Проблема продовжує існувати	
Альтернатива 2
Внесення змін до Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність”	1	Проблема продовжує існувати	
Альтернатива 3
Прийняття Закону України “Про національну    інфраструктуру просторових даних” 	4	Проблема вирішується	
		
Рейтинг результативності	Вигоди 
(підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Відсутні	Щорічне виділення коштів державного та місцевого бюджетів на виконання робіт. що дублюються та витрат на створення просторових даних	Проблема продовжує існувати	
Альтернатива 2
Внесення змін до Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність”	Відсутні	Щорічне виділення коштів державного та місцевого бюджетів на виконання робіт. що дублюються та витрат на створення просторових даних	Проблема продовжує існувати	
Альтернатива 3
Прийняття Закону України “Про національну    інфраструктуру просторових даних” 	Реалізація державної політики у сфері створення і розвитку національної інфраструктури просторових даних, виключення дублювання робіт та витрат державного бюджету на створення просторових даних на усіх рівнях державного управління та місцевого самоврядування
	Не передбачаються	Додаткові витрати не передбачаються	

		
			
Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи / причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Така альтернатива є неприйнятною, тому що проблема не вирішується	Відсутність регулювання проблеми	
Альтернатива 2
Внесення змін до Закону України “Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність”	Така альтернатива є неприйнятною, тому що проблема не вирішується	Відсутність регулювання проблеми	
Альтернатива 3
Прийняття Закону України “Про національну    інфраструктуру просторових даних” 	Забезпечення реалізації державної політики з питань створення і розвитку національної інфраструктури просторових даних.
	При виникненні змін у  законодавстві, які можуть впливати на дію запропонованого регуляторного акта, до нього будуть вноситися відповідні коригування. Ризик зовнішніх чинників на дію регуляторного акту  відсутній.	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Розв’язання проблеми можливе лише шляхом прийняття цього проєкту Закону.
У разі прийняття проєкту Закону буде встановлено складові національної інфраструктури просторових даних, склад базових просторових даних, визначено держателя системи національної інфраструктури просторових даних та її адміністратора, а також повноваження органів державної влади та місцевого самоврядування та здійснення їх координації, контролю та відповідальності з питань національної інфраструктури просторових даних.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Реалізація законопроекту не передбачає додаткових фінансових витрат з боку державних органів та органів місцевого самоврядування, відповідно, додаткових видатків бюджету.
Просторові дані створюються за результатами топографо-геодезичної і картографічної діяльності, створення державних кадастрів усіх видів та моніторингу навколишнього природного середовища тощо. Основні виробники і користувачі просторових даних в Україні це органи державного управління.
Для створення національної інфраструктури просторових даних будуть використані наявні просторові дані та метадані, вже створені вищезазначеними міністерствами, що не потребуватиме додаткових коштів державного бюджету.
Положеннями законопроекту не передбачено створення будь-яких центральних органів виконавчої влади або структурних підрозділів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності. 
У зв’язку із припиненням плати за пошук, перегляд, копіювання та роздрукування відомостей з Державного земельного кадастру про координати поворотних точок меж об’єктів кадастру та оприлюдненням цих відомостей у відкритому доступі  надходження до Державного бюджету України зменшаться на 114 тис. 760 грн. у рік (за даними 2018 року). Компенсувати цей розмір надходжень до Державного бюджету України планується за рахунок скорочення штату апарату Держгеокадастру чи його територіальних органів. 

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії регуляторного акта пропонується не обмежувати в часі.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Основні показники результативності регуляторного акта:
розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів, пов’язаних з дією акта;
кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюватиметься дія акта;
розмір коштів і час, що витрачатимуться суб’єктами господарювання, пов’язаними з виконанням вимог акта;
рівень поінформованості суб’єктів господарювання з основних положень акта;
кількість органів державної влади та органів місцевого самоврядування, суб’єктів господарювання, які будуть задіяні у національної інфраструктури просторових даних; 
кількість пропозицій і зауважень до проекту Закону, отриманих під час громадського обговорення проекту Закону;
Рівень поінформованості суб’єктів господарювання з основних положень акта – високий. З цією метою регуляторний акт оприлюднено на офіційних веб-сайтах Мінекономіки та Держгеокадастру. 

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Базове відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватись до дати набрання чинності цим актом шляхом збору пропозицій і зауважень та їх аналізу.
Повторне відстеження планується здійснити через рік після набрання чинності регуляторним актом, у результаті якого відбудеться порівняння показників базового та повторного відстеження. У разі виявлення неврегульованих та проблемних питань шляхом аналізу якісних показників дії цього акта такі питання будуть врегульовані шляхом внесення відповідних змін.
Періодичне відстеження здійснюватиметься раз на три роки, починаючи з дня виконання заходів з повторного відстеження, в тому числі у разі, коли дію акта, прийнятого на визначений строк, було продовжено з метою оцінки ступеня досягнення актом визначених цілей. Установлені кількісні та якісні значення показників результативності акта будуть порівнюватись із значеннями аналогічних показників, що встановлені під час повторного відстеження.

Виконувач обов’язків Міністра
розвитку економіки, торгівлі та 
сільського  господарства України			    Юлія СВИРИДЕНКО