АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту постанови Кабінету Міністрів України 
«Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України 
від 27 травня 2013 р. № 369 і від 1 березня 2017 р. № 130» 

І. Визначення проблеми

На сьогодні є нагальною потребою забезпечення участі підприємств вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу у бюджетній програмі КПКВК 1201310 «Часткова компенсація вартості сільськогосподарської техніки та обладнання вітчизняного виробництва».  
Відповідно до пункту 6 Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для часткової компенсації вартості сільськогосподарської техніки та обладнання вітчизняного виробництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.03.2017 № 130 (із змінами), перелік техніки та обладнання, вартість яких частково компенсується за рахунок бюджетних коштів (далі - перелік), формується та затверджується Мінекономіки після перевірки ступеня локалізації виробництва техніки та обладнання.
Пунктом шостим статті 6 Закону України «Про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу» (далі – Закон) встановлено, що до компетенції Кабінету Міністрів України щодо машинобудування для агропромислового комплексу належить, зокрема, затвердження порядку визначення ступеня локалізації виробництва підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу вітчизняної техніки і обладнання для агропромислового комплексу.
Порядком визначення ступеня локалізації виробництва підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу вітчизняної техніки і обладнання для агропромислового комплексу та встановлення показників ступеня локалізації виробництва тракторів та інших самохідних енергетичних засобів сільськогосподарського призначення, спеціальних автомобілів сільськогосподарського призначення, самохідних та причіпних комбайнів затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 травня 2013 року № 369 (далі – Порядок) встановлено показники ступеня локалізації виробництва підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу тракторів та інших самохідних енергетичних засобів сільськогосподарського призначення, спеціальних автомобілів сільськогосподарського призначення, самохідних та причіпних комбайнів (далі – показники ступеня локалізації).
Слід зазначити, що збройна агресія російської федерації проти України вкрай негативно впливає на умови діяльності, зокрема, підприємств вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу: пошкоджено або зруйновано частину підприємств, порушено цілісність ланцюгів постачання матеріалів та комплектуючих, ускладнилися умови виробничої діяльності, особливо у прифронтових та деокупованих регіонах, інших чинників, тощо.
Відповідно до пункту 5 Порядку Мінекономіки на підставі перевіреного ступеня локалізації вносить не рідше ніж один раз на три роки Кабінетові Міністрів України пропозиції щодо перегляду показників ступеня локалізації виробництва підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу тракторів та інших самохідних енергетичних засобів сільськогосподарського призначення, спеціальних автомобілів сільськогосподарського призначення, самохідних та причіпних комбайнів.
У зв’язку з цим, проектом постанови передбачається внесення змін в частині зниження на період воєнного стану показників ступеня локалізації. Зокрема, пропонується понизити на період воєнного стану та протягом року після його завершення, із наступним поступовим протягом 2-3 років щорічним збільшенням на 5% рівня показника ступеня локалізації виробництва для забезпечення можливостей вітчизняних підприємств сільськогосподарського машинобудування для участі у програмі КПКВК 1201310 «Часткова компенсація вартості сільськогосподарської техніки та обладнання вітчизняного виробництва».

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив: 
Групи (підгрупи) 	Так 	Ні	
Громадяни 	-	+	
Держава 	+	-	
Суб’єкти господарювання, 	+	-	
у тому числі суб’єкти  
малого підприємництва 	-	-	

Урегулювання проблеми неможливе за допомогою чинних регуляторних актів, оскільки положення проекту постанови спрямовані на правове регулювання відносин між регуляторними органами та суб’єктами господарювання. 

ІІ. Цілі державного регулювання

Основними цілями державного регулювання є, визначення ступеня локалізації, що дозволить стимулювати внутрішній попит саме на продукцію українського виробництва, забезпечити конкурентоспроможність вітчизняних виробників як на внутрішньому, так на зовнішньому ринках, сприятиме збереженню та створенню додаткових робочих місць,  діловій активності і забезпечить українські машинобудівні підприємства, включаючи виробників компонентної бази, новими замовленнями як у період воєнного стану, так і в період відновлення економіки України після війни.

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей 

1.	Визначення альтернативних способів 
Федерацією роботодавців України (листи від 08.09.2023 № 23-1-461/4, від 27.10.2023 № 23-1-594, від 05.01.2024 № 24-1-012 та від 10.01.2024 № 24-1-019) відповідно до численних звернень підприємств машинобудівної галузі, за результатами проведення відомчих нарад (2), робочих груп з метою реалізації у 2024 році державної програми часткової компенсації вартості вітчизняної техніки і обладнання для АПК, підтримки вітчизняних виробників, забезпечення виробництва високоякісної продукції запропоновано внести зміни до Порядку в частині зниження показників ступеня локалізації виробництва по окремих видах сільгосптехніки. 

Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1
	Залишити ситуацію без змін.
Така альтернатива є неприйнятною, оскільки не забезпечує досягнення цілей щодо розширення можливостей підприємств сільськогосподарського машинобудування для участі у програмі КПКВК 1201310 «Часткова компенсація вартості сільськогосподарської техніки та обладнання вітчизняного виробництва». 	
Альтернатива 2
  	Прийняття постанови Кабінету Міністрів України.
Така альтернатива забезпечить розширення можливостей вітчизняних підприємств сільськогосподарського машинобудування для участі у програмі КПКВК 1201310 «Часткова компенсація вартості сільськогосподарської техніки та обладнання вітчизняного виробництва» а також сприятиме ефективному переоснащенню сільськогосподарських товаровиробників сучасними технологічними засобами та стимулюватиме збільшення обсягів виробництва та реалізації сільгосптехніки та обладнання вітчизняними підприємствами сільськогосподарського машинобудування. Забезпечить виробництво високоякісної продукції, розвиток високотехнологічних виробництв, підвищення конкурентоспроможності вітчизняних виробників, створенню додаткових робочих місць на  підприємствах.	

2. Оцінка обраних альтернативних способів досягнення цілей 

Оцінка впливу на сферу інтересів держави. 

Вид альтернативи	Вигода	Витрати	
Альтернатива 1
	Відсутня.
	Не виконуються норми Закону та постанови КМУ, не можливо підтвердити якість продукції, включеної до Переліку з підтвердженим ступенем локалізації.	
Альтернатива 2
	Збільшення обсягів виробництва та реалізації сільгосптехніки та обладнання вітчизняними підприємствами сільськогосподарського машинобудування.	Додаткових фінансових витрат не передбачається. 

Проект постанови не поширюється та не впливає на сферу інтересів громадян. 

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання.

Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб'єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць	10*	180*	-	-	192*	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	5	95	-	-	100	

*- за оперативними даними Федерації роботодавців України.

Вид альтернативи	Вигода	Витрати	
Альтернатива 1.
	Відсутні.
	Не забезпечується можливість досягнення суб’єктами господарювання  ступеню локалізації техніки та обладнання, та включення до переліку.	
Альтернатива 2.
	Забезпечення розвитку власного виробництва товарів високої якості, безпечних, надійних й якісних, максимально ефективно побудованих виробничих процесів із оптимальним використанням ресурсів та мінімальним впливом на навколишнє середовище.	Відсутні.	

ВИТРАТИ
на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта

Сумарні витрати за альтернативами	Сума витрат, гривень	
Альтернатива 1. 
	0	
Альтернатива 2. 
	0	

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг
результативності
(досягнення цілей під час  вирішення проблеми)	Бал результативності (за  чотирибальною системою  оцінювання)	Коментарі щодо
присвоєння відповідного  бала	
Альтернатива 1

	1	Визначені цілі не можуть бути реалізовані через невідповідність положень чинних нормативних актів.	
Альтернатива 2

	3	Така альтернатива є оптимальною та дозволить вирішити описану проблему та досягти поставленої мети щодо збільшення внутрішнього попиту.	

Рейтинг
результативності	Вигода
(підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування
відповідного місця  альтернативи у
рейтингу	
Альтернатива 1
	Відсутня.	Не виконуються норми Закону, відсутнє стимулювання розвитку сільгоспмашинобудування та не створені сприятливі умови для збереження та створення нових робочих місць	Альтернатива 1 не є ефективною з огляду  на необхідність виконання положень чинного законодавства	
Альтернатива 2
	Збільшення внутрішнього попиту на вітчизняну продукцію машинобудування для агпромислового комплексу, конкурентоспроможна продукція, забезпечення розвитку власного виробництва техніки, максимально ефективно побудованих виробничих процесів із оптимальним використанням ресурсів та мінімальним впливом на навколишнє середовище.	Витрати відсутні
	У разі прийняття постанови задекларовані цілі будуть досягнуті повною мірою, проблема буде вирішена.
Дозволить збільшити обсяги виробництва через підвищення внутрішнього попиту на вітчизняну продукцію, сприятиме збереженню та створенню додаткових робочих місць на  підприємствах.

Рейтинг	Аргументи щодо переваги  обраної альтернативи/причини відмови під альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх  чинників на дію
запропонованого
регуляторного акта	
Альтернатива 1
	Переваги Альтернативи 1 відсутні, причиною відмови від Альтернативи 1 є необхідність виконання вимог Закону.	Невиконання вимог Закону унеможливить формування переліку вітчизняної техніки і обладнання для агропромислового комплексу, вартість яких частково компенсується за рахунок бюджетних коштів.	
Альтернатива 2
	Обрана альтернатива сприяє захисту вітчизняних виробників, розвитку вітчизняного сільгоспмашинобудування.	Ризики зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта відсутні.	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми 

Механізмами, які забезпечать розв’язання проблеми, є затвердження змін до Порядку визначення ступеня локалізації виробництва підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу вітчизняної техніки і обладнання для агропромислового комплексу та встановлення показників ступеня локалізації виробництва тракторів та інших самохідних енергетичних засобів сільськогосподарського призначення, спеціальних автомобілів сільськогосподарського призначення, самохідних та причіпних комбайнів» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 травня 2013 р. № 369 .
Проектом постанови передбачається внести зміни до діючого Порядку підтвердження ступеня локалізації, зокрема знизити, на період запровадження воєнного стану, показники ступеня локалізації виробництва підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу тракторів та інших самохідних енергетичних засобів сільськогосподарського призначення, спеціальних автомобілів сільськогосподарського призначення, самохідних та причіпних комбайнів.
Для впровадження регуляторного акта органам влади необхідно здійснити такі організаційні заходи: 
інформувати суб’єктів господарювання про вимоги проекту регуляторного акта шляхом його розміщення на офіційному веб-сайті Мінекономіки;
погодити проект регуляторного акта із заінтересованими органами.
Ризики впливу зовнішніх факторів на дію регуляторного акта не передбачається, остаточно виявити вплив зовнішніх факторів можливо після повторного відстеження результативності дії регуляторного акта.
Досягнення цілей не передбачає додаткових організаційних заходів як з боку держави, так і з боку суб’єктів господарювання. 
Для суб’єктів господарювання необхідно буде ознайомитися з прийнятим актом Кабінету Міністрів України.
Прийняття проекту акта не приведе до неочікуваних результатів і не потребує додаткових витрат з Державного бюджету.
Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими  розпоряджаються оргни влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та  юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових бюджетних 
витрат і ресурсів на адміністрування регулювання органами виконавчої влади 
чи органами місцевого самоврядування, оскільки буде реалізовано в межах 
видатків Державного бюджету на утримання органів виконавчої влади.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного 
органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
Відповідно, розрахунок витрат на виконання вимог регуляторного акта 
для органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування згідно з 
додатком 3 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта не 
проводився. 
Витрати суб'єктів господарювання наведені згідно з додатками Методики 
проведення аналізу впливу регуляторного акта.
Державний контроль за додержанням вимог цього регуляторного акта 
буде здійснюватися органами виконавчої влади та органами місцевого 
самоврядування у межах їх компетенції відповідно до законодавства. 

VIІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта

Строк дії регуляторного акта не обмежений у часі, що дасть змогу досягти  поставлених цілей.
Зміна терміну дії акта можлива в разі зміни правових актів, на вимогах яких базується проект. 
Термін набрання чинності регуляторним актом – відповідно до законодавства: з дня його опублікування. 

VІIІ. Визначення показників результативності дії регуляторного акта

Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного акта є:
- обсяг виготовленої продукції;
- кількість суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюватиметься дія акта;
- рівень поінформованості суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб з основних положень акта.
          Зважаючи на цілі державного регулювання, для визначення результативності регуляторного акта пропонується встановити такі статистичні показники:
кількість заявок отриманих від заводів виробників для включення до Переліку вітчизняної техніки і обладнання для агропромислового комплексу, вартість яких частково компенсується за рахунок бюджетних коштів, на підставі поданої підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу;
кількість включених заводів-виробників до зазначеного переліку – визначається Мінекономіки за результатами розгляду поданих підприємствами вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу заявок та документів.
Затверджений наказом оновлений перелік оприлюднюється у дводенний строк на офіційному веб-сайті Мінекономіки.

Проект акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднено на офіційному веб-сайті Мінекономіки.  

ІХ. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження  результативності дії регуляторного акта

Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься шляхом проведення базового, повторного та періодичного відстежень статистичних показників результативності акта, визначених під час проведення аналізу впливу регуляторного акта.
Відстеження результативності дії регуляторного акта здійснюватиме  Мінекономіки. Базове відстеження результативності дії регуляторного акта здійснюватиметься через рік після набрання ним чинності.
Метод – статистичний.
Вид даних – статистичні показники.

Повторне відстеження результативності дії регуляторного акта здійснюватиметься в межах строків,  установлених статтею 10 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», - через два роки після набрання чинності актом або більшістю його положень.
Метод – статистичний.
Вид даних – статистичні показники.

Періодичні відстеження результативності дії регуляторного акта будуть  здійснюватися раз на кожні три роки, починаючи з дня закінчення заходів з  повторного відстеження результативності цього акта. 
Метод – статистичний.
Вид даних – статистичні показники.
У разі надходження пропозицій та зауважень щодо вирішення неврегульованих або проблемних питань буде розглядатись необхідність внесення відповідних змін.
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснювати Мінекономіки відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2004 № 308 «Про затвердження методик проведення аналізу впливу та відстеження результативності регуляторного акта».

Виконувач обов’язків 
Міністра економіки України                                                       Надія БІГУН

«___»_____________2024 р.