АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту Закону України «Про працю» 

І. Визначення проблеми 
Проект акта розроблено на виконання підпункту 4 пункту 3 розділу ІІ Закону України «Про дерадянізацію законодавства України».
Метою проекту акта є створення рівних правил на ринку праці й балансування інтересів працівників і роботодавців, надання стимулів для розвитку соціально відповідального бізнесу, інвестування в національну економіку, спрощення входу-виходу з трудових відносин у поєднанні з ефективними механізмами захисту від раптової втрати роботи, полегшення пошуку нової роботи та зниження рівня безробіття.
Прийняття проекту акта сприятиме зменшенню рівня неформальної зайнятості.
За даними Державної служби статистики України кількість неформально зайнятого населення у віці старше 15 років, станом 2020 рік становила 3316,4 тис. осіб.
Найбільша частка неформально зайнятого населення спостерігається у сільському господарстві (45,2%), будівництві (16,8%), оптовій та роздрібна торгівля та ремонті автотранспортних засобів і мотоциклів (15,7%). 
В той же час, за оцінками Державної установи «Інститут економіки та прогнозування» Національної академії наук України, частка економічно активного населення, що отримує тіньові доходи сягає 26,5% (4709,53 тис. осіб), а грошова маса неофіційних доходів, яке отримує працююче населення України знаходиться на рівні 25,2% фонду оплати праці (264,3 млрд грн). При цьому, переважна більшість працюючих (59,8%) погодились би працювати офіційно, при цьому готові отримувати частину доходів «в конверті». 48% респондентів негативно налаштована до неформальної зайнятості, 25% байдуже і лише 14% позитивно.
Відсутність законодавчого регулювання порядку здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю унеможливлює ефективну боротьбу з незадекларованою працею.
Значна кількість неформально зайнятого населення негативно впливає на розвиток економіки, порушує принципи добросовісної конкуренції та обмежує роботу легального ринку праці.
Також працівники, трудові відносини з якими не оформлено у встановленому законодавством порядку, позбавлені захисту трудових прав та соціальних гарантій.
Для створення сприятливого середовища для провадження господарської діяльності, розвитку малого і середнього підприємництва, залучення інвестицій, а також задля забезпечення балансу захисту інтересів громадян, суб’єктів господарювання та держави необхідне законодавче регламентування діяльності державної інспекції та встановлення чіткого і визначеного механізму порядку здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Основні групи (підгрупи), на які проблема має вплив:

Групи (підгрупи) | Так | Ні
Громадяни | + | -
Держава | + | -
Суб’єкти господарювання, | + | -
у тому числі суб’єкти малого підприємництва | + | -

Врегулювання зазначених проблемних питань не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовими актами;
діючих регуляторних актів, оскільки чинним законодавством порушені питання не врегульовані. 

ІІ. Цілі державного регулювання  

Основними цілями державного регулювання є: 

-	Встановлення порядку функціонування державної інспекції праці, визначення її завдань та повноважень
-	Зменшення кількості неформально зайнятого населення
-	Збільшення кількості застрахованих осіб (найманих працівників)

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей

1. Визначення альтернативних способів.

Вид альтернативи | Опис альтернативи

Альтернатива 1.

Залишення існуючого регулювання.

Така альтернатива досягнення цілей державного регулювання не дозволить вирішити проблеми, зазначені у розділі І Аналізу, а також не дозволить досягти цілей державного регулювання, спрямованих на удосконалення правового регулювання здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та виконати завдання, визначені Державною програмою стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534.

Альтернатива 2.

Новий закон про працю

Альтернатива передбачає удосконалення положень Кодексу законів про працю України щодо:
-	Імплементації у національне законодавство положень Конвенцій Міжнародної організації праці № 81 та № 129;
-	Визначення завдань та функцій державної інспекції праці;
-	Встановлення механізму здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю, який включає в себе права та обов’язків інспекторів праці та об’єктів відвідувань, процедурні питання щодо особливостей проведення інспекційних відвідувань та застосувань заходів впливу за порушення законодавства про працю;
-	Поширення заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю на тіньовий сектор економіки;
-	Запровадження «сервісної функції» інспекторів праці для ефективного надання роботодавцям інформації та рекомендацій щодо додержанням норм законодавства про працю;
-	Встановлення професійних стандартів та кваліфікаційних категорій інспекторів праці, гарантій їх незалежності та гідної оплати праці;
-	Визначення одним з основних напрямків діяльності державної інспекції праці подолання незадекларованої праці для зменшення обсягу тіньової економіки;
-	Розширення прав профспілок на участь в інспекційних відвідуваннях з метою підвищення якості захисту прав працівників;
-	Забезпечення участі об’єктів відвідування у розгляді питання про накладення штрафу для мінімізації кількості необґрунтованих штрафів;
-	Уніфікація фінансових санкцій за порушення законодавства про працю
-	Можливість залучення поліції для забезпечення захисту життя та здоров’я інспекторів праці та інших учасників інспекційного відвідування.
Крім того, дана альтернатива сприятиме виконанню Державної програми стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534.

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей

Оцінка впливу на сферу інтересів держави

Вид альтернативи | Вигоди | Витрати
Альтернатива 1 | Відсутні. | На тому ж рівні.

Альтернатива 2

Удосконалення державної політики у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю.
Визначення функцій, повноважень та механізму діяльності державної інспекції праці.
Забезпечення сприятливого середовища для розвитку бізнесу, в тому числі –  розвитку малого і середнього підприємництва.
Забезпечення конституційних прав громадян у сфері праці.
Посилення боротьби з тіньовою економікою та нездекларованою працею.
Виконання Державної програми стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534.

Встановлення професійних стандартів та кваліфікаційних категорій інспекторів праці, гарантій їх незалежності та гідної оплати праці.

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян: 

Вид альтернативи | Вигоди | Витрати
Альтернатива 1 | Відсутні. | Загроза для життя та/або здоров’я.
Альтернатива 2 | Забезпечення конституційних прав громадян у сфері праці. | Відсутні.

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання:

Показник

Великі підприємства

Середні
підприємства

Малі
підприємства

з них

Разом

| | | | мікро-підприємства |
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць | 461 | 20735 | 3272656 | 3112484 | 3293852
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків | 0.01% | 0.59% | 99.4% | 94.5% | 100%

* За даними Держстату та ДПС (http://www.ukrstat.gov.ua/)

Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1

Відсутні.

Витрати, пов’язані з адмініструванням інспекційних відвідувань, штрафних санкцій, виконання приписів тощо).
Орієнтовні витрати для одного суб’єкта господарювання великого та середнього підприємництва на забезпечення проведення одного інспекційного відвідування складають – 2890 грн (2 (середня кількість задіяних працівників) х 289 грн (мінімальна вартість одного робочого дня) х 5 (середня тривалість інспекційного відвідування)).
Відповідно для суб’єктів малого та мікро-підприємництва витрати складають – 578 грн (1 (кількість задіяних працівників) х 289 грн (мінімальна вартість одного робочого дня) х 2 (тривалість інспекційного відвідування).

Альтернатива 2

Забезпечення сприятливого середовища для розвитку бізнесу.
Поліпшення умов для ведення господарської діяльності, зменшення адміністративного тиску.
Дотримання принципу правової визначеності при проведенні інспекційного відвідування.
Покращення добросовісної конкуренції на ринку.
Забезпечення технічною інформацією та рекомендаціями, а також можливістю усунути порушень вимог законодавства без проведення інспекційного відвідування та без застосування санкцій.

Не передбачаються додаткові витрати.

ВИТРАТИ
на одного суб’єкта господарювання великого підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта*

№ п/п | Витрати | За перший рік | За п’ять років

1

Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання

2 год. (час, який витрачається с/г на пошук нормативно-правового акта в мережі  Інтернет та ознайомлення з ним; за результатами консультацій) х 39,26 грн. = 
78,52 грн.

0,00 грн.
(припущено, що суб’єкт повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік; за результатами консультацій)

2

Процедури організації виконання вимог регулювання
Забезпечення проведення інспекційного відвідування

0,00 грн.

0,00 грн.

3 | РАЗОМ (сума рядків: 1+2), гривень | 78,52 грн. | 0,00 грн.
4 | Кількість суб’єктів господарювання великого підприємництва, на яких буде поширено регулювання, одиниць | 461 | Х
5 | Сумарні витрати суб’єктів господарювання великого підприємництва на виконання регулювання (вартість регулювання) (рядок 3 х рядок 4), гривень | 36198‬ грн. | Х

ВИТРАТИ
на одного суб’єкта господарювання середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта*

№ п/п | Витрати | За перший рік | За п’ять років

1

Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання

2 год. (час, який витрачається с/г на пошук нормативно-правового акта в мережі  Інтернет та ознайомлення з ним; за результатами консультацій) Х 39,26 грн. = 
78,52 грн.

0,00 грн.
(припущено, що суб’єкт повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік; за результатами консультацій)

2 | Процедури організації виконання вимог регулювання | 0,00 грн. | 0,00 грн.
3 | РАЗОМ (сума рядків: 1+2), гривень | 78,52 грн. | 0,00 грн.
4 | Кількість суб’єктів господарювання середнього підприємництва, на яких буде поширено регулювання, одиниць | 20735 | Х
5 | Сумарні витрати суб’єктів господарювання середнього підприємництва, на виконання регулювання (вартість регулювання) (рядок 3 х рядок 4), гривень | 1628112 грн. | Х

* У розрахунку вартості 1 години роботи використано вартість 1 години роботи, яка відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», з 1 січня 2022 року становить – 39,26 грн.

ТЕСТ 1
малого підприємництва (М-Тест)

1. Консультації з представниками мікро – та малого підприємництва щодо оцінки впливу регулювання.
Консультації щодо визначення впливу запропонованого регулювання для суб’єктів малого підприємництва та визначення переліку процедур, виконання яких необхідно для здійснення регулювання, проведено розробником у робочому порядку 16.12.2020 – 05.03.2021 р.р.

Порядковий номер | Вид консультацій | Кількість учасників консультацій | Основні результати консультацій

1

Телефонні опитування  суб’єктів господарювання

27

Отримано інформацію щодо переліку процедур, які необхідно виконати у зв’язку із визначенням порядку проведення інспекційних відвідувань на рівні закону:
ознайомитися з новими вимогами регулювання – 2 год.

2. Вимірювання впливу регулювання на суб’єктів малого підприємництва

Кількість суб’єктів малого (мікро) підприємництва, на яких поширюється регулювання – 3272656.
Питома вага суб’єктів малого (мікро) підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких проблема справляє вплив – 99.4%.

3.	Розрахунок витрат суб’єкта малого підприємництва на виконання вимог регулювання.

У розрахунку вартості 1 години роботи використано вартість 1 години роботи, яка відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», з 1 січня 2022 року становить – 39,26 грн.
Первинна інформація про вимоги регулювання може бути отримана за результатами пошуку проекту Закону України «Про працю» на офіційному веб-порталі Верховної Ради України.
Інформація про розмір часу, який витрачається суб’єктами на отримання зазначеної інформації є оціночною.

№ з/п

Найменування оцінки

У перший рік (стартовий рік впровадження регулювання)

Періодичні (за наступний рік)

Витрати за
п’ять років

Оцінка «прямих» витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання
1. | Придбання необхідного обладнання (пристроїв, машин, механізмів) | - | - | -
2. | Процедури повірки та/або постановки на відповідний облік у визначеному органі державної влади чи місцевого самоврядування | - | - | -
3. | Процедури експлуатації обладнання (експлуатаційні витрати - витратні матеріали) | - | - | -
4. | Процедури обслуговування обладнання (технічне обслуговування) | - | - | -
5. | Інші процедури: | - | - | -

6.

Разом, гривень
Формула:
(сума рядків 1 + 2 + 3 + 4 + 5)

-

-

-

7. | Кількість суб’єктів господарювання, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць. | 3272656 | Х | Х

8.

Сумарно, гривень
Формула:
відповідний стовпчик “разом” Х  кількість суб’єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання (рядок 6 Х рядок 7)

-

-

-

Оцінка вартості адміністративних процедур суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання

9.

Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання

Формула:
витрати часу на отримання інформації про регулювання Х вартість часу суб’єкта малого підприємництва (заробітна плата) Х оціночна кількість форм

2 год. (час, який витрачається с/г на пошук нормативно-правового акта в мережі  Інтернет та ознайомлення з ним; за результатами консультацій) Х 39,26 грн. = 
78,52 грн.

0,00
(припущено, що суб’єкт повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік)

0,00
(припущено, що суб’єкт повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік)

10.

Процедури організації виконання вимог регулювання
Формула:
витрати часу на розроблення та впровадження внутрішніх для суб’єкта малого підприємництва процедур на впровадження вимог регулювання Х вартість часу суб’єкта малого підприємництва (заробітна плата) Х оціночна кількість внутрішніх процедур

0,00

0,00

0,00

11. | Процедури офіційного звітування. | 0,00 | 0,00 | 0,00
12. | Процедури щодо забезпечення процесу перевірок | 0,00 | 0,00 | 0,00
13. | Інші процедури: | | |
14. | Разом, гривень | 78,52 грн. | Х | Х
15. | Кількість суб’єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць. | 3272656 | Х | Х
16. | Сумарно, гривень | 256968949 грн. | Х | Х

Сумарні витрати за альтернативами | Сума витрат, гривень
Альтернатива 1. |
Витрати держави | --
Витрати с/г великого та середнього підприємництва | 61256440 грн.
Витрати с/г малого підприємництва | 1891595168 грн.
Альтернатива 2. |
Витрати держави | --
Витрати с/г великого та середнього підприємництва | 1530775‬ грн.
Витрати с/г малого підприємництва | 236351216 грн.

ІV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала
Альтернатива 1 | 1 - цілі прийняття регуляторного акта не можуть бути досягнуті (проблема продовжує існувати) | Збереження чинного регулювання не дає змоги досягнути цілей державного регулювання, визначених у розділі ІІ Аналізу.

Альтернатива 2

4 - цілі прийняття регуляторного акта можуть бути досягнуті повною мірою (проблема більше існувати не буде)

Прийняття проекту Закону є найбільш прийнятним та ефективним способом, який дозволить досягти цілей державного регулювання, визначених у розділі ІІ Аналізу, а саме:
-	встановлення порядку функціонування державної інспекції праці, визначення її завдань та повноважень;
-	зменшення кількості неформально зайнятого населення;
-	збільшення кількості застрахованих осіб (найманих працівників).

Рейтинг результативності

Вигоди
(підсумок)

Витрати
(підсумок)

Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу

Альтернатива 1

Вигоди відсутні.

Для держави:
На тому ж рівні.

Для громадян: 
Загроза для життя та/або здоров’я. 

Для суб’єктів господарювання: 
Витрати, пов’язані з адмініструванням інспекційних відвідувань, штрафних санкцій, виконання приписів тощо).
Орієнтовні витрати для одного суб’єкта господарювання великого та середнього підприємництва на забезпечення проведення одного інспекційного відвідування складають – 2890 грн (2 (середня кількість задіяних працівників) х 289 грн (мінімальна вартість одного робочого дня) х 5 (середня тривалість інспекційного відвідування)).
Відповідно для суб’єктів малого та мікро-підприємництва витрати складають – 578 грн (1 (кількість задіяних працівників) х 289 грн (мінімальна вартість одного робочого дня) х 2 (тривалість інспекційного відвідування).

Така альтернатива досягнення цілей державного регулювання не дозволить вирішити проблеми, зазначені у розділі І Аналізу, а також досягти цілей державного регулювання, спрямованих на удосконалення діяльності державної інспекції та подолання незадекларованої праці, та виконанню Державної програми стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534.

Альтернатива 2

Для держави: 
Удосконалення державної політики у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю.
Визначення функцій, повноважень та механізму діяльності державної інспекції праці.
Забезпечення сприятливого середовища для розвитку бізнесу, в тому числі –  розвитку малого і середнього підприємництва.
Забезпечення конституційних прав громадян у сфері праці.
Посилення боротьби з тіньовою економікою та нездекларованою працею.
Виконання Державної програми стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534.

Для громадян: 
Забезпечення конституційних прав громадян у сфері праці.

Для суб’єктів господарювання: 
Забезпечення сприятливого середовища для розвитку бізнесу.
Поліпшення умов для ведення господарської діяльності, зменшення адміністративного тиску.
Дотримання принципу правової визначеності при проведенні інспекційного відвідування.
Покращення добросовісної конкуренції на ринку.
Забезпечення технічною інформацією та рекомендаціями, а також можливістю усунути порушень вимог законодавства без проведення інспекційного відвідування та без застосування санкцій.

Для держави: 
Не прогнозуються.

Для громадян:
Відсутні.

Для суб’єктів господарювання: 
За умови дотримання вимог законодавства не передбачаються додаткові витрати. 
Для суб’єктів великого, середнього, малого та мікро-підприємництва прогнозуються лише додаткові витрати на ознайомлення з новими вимогами регулювання, а саме: 78,52 грн. на одного суб’єкта господарювання.

Дана альтернатива забезпечує досягнення цілей прийняття проекту Закону шляхом удосконалення положень Кодексу законів про працю України

Рейтинг | Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи | Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта

Альтернатива 2.

Така альтернатива досягнення цілей державного регулювання є найбільш прийнятним та ефективним способом, оскільки дозволить вирішити проблеми, зазначені у розділі І Аналізу. Окрім того, дозволить удосконалити правове регулювання здійснення та забезпечить встановлення єдиного уніфікованого підходу до здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю. 
Що у свою чергу забезпечить сприятливе середовище для ведення бізнесу, а також створення сприятливих умов для розвитку малого і середнього підприємництва. Також, альтернатива забезпечить виконання Державної програми стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534.

Ризик впливу зовнішніх чинників на дію акта не прогнозується.

Альтернатива 1. | Цей альтернативний спосіб досягнення цілей не може бути застосований, оскільки не дозволить вирішити проблеми, зазначені у розділі І даного Аналізу, а також не дозволить досягти цілей державного регулювання, спрямованих на удосконалення правового регулювання здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та виконанню Державної програми стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534. | Ризик впливу зовнішніх чинників на дію акта не прогнозується.

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми 

Механізмами, які забезпечать розв’язання проблеми, є:

Прийняття проекту Закону України, яким передбачається удосконалення положень законодавства про працю щодо:
-	імплементації у національне законодавство положень Конвенцій Міжнародної організації праці № 81 та № 129;
-	визначення завдань та функцій державної інспекції праці;
-	встановлення механізму здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю, який включає в себе права та обов’язків інспекторів праці та об’єктів відвідувань, процедурні питання щодо особливостей проведення інспекційних відвідувань та застосувань заходів впливу за порушення законодавства про працю;
-	поширення заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю на тіньовий сектор економіки;
-	запровадження «сервісної функції» інспекторів праці для ефективного надання роботодавцям інформації та рекомендацій щодо додержанням норм законодавства про працю;
-	встановлення професійних стандартів та кваліфікаційних категорій інспекторів праці, гарантій їх незалежності та гідної оплати праці;
-	визначення одним з основних напрямків діяльності державної інспекції праці подолання незадекларованої праці для зменшення обсягу тіньової економіки;
-	розширення прав профспілок на участь в інспекційних відвідуваннях з метою підвищення якості захисту прав працівників;
-	забезпечення участі об’єктів відвідування у розгляді питання про накладення штрафу для мінімізації кількості необґрунтованих штрафів;
-	уніфікація фінансових санкцій за порушення законодавства про працю.
-	Можливість залучення поліції для забезпечення захисту життя та здоров’я інспекторів праці та інших учасників інспекційного відвідування
Крім того, дана альтернатива сприятиме виконанню Державної програми стимулювання економіки для подолання негативних наслідків, спричинених обмежувальними заходами щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на 2020 – 2022 роки, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.05.2020 № 534.
 
При цьому, розв’язання визначених в розділі І Аналізу регуляторного впливу проблем забезпечать такі заходи:

1.	Організаційні заходи для впровадження регулювання:
Для впровадження цього регуляторного акта необхідно забезпечити інформування громадськості та суб’єктів господарювання про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення у засобах масової інформації та розміщенні на офіційному веб-порталі Верховної Ради України.

2.	Заходи, які необхідно здійснити суб’єктам господарювання:
Ознайомитися з вимогами регулювання (пошук та опрацювання регуляторного акта в мережі Інтернет).

	Ризику впливу зовнішніх факторів на дію регуляторного акта немає. Досягнення цілей не передбачає додаткових організаційних заходів. Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги

Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових бюджетних витрат і ресурсів на адміністрування регулювання органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування. Витрати здійснюватимуться в рамках бюджетного фінансування центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику в сфері державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю, на відповідний рік.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання (Додаток 4 (Тест малого підприємництва) до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта), а також витрат на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва (Додаток 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта), проведено в межах даного Аналізу.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта

Строк дії цього регуляторного акта встановлюється на необмежений термін, оскільки він регулює відносини, які мають пролонгований характер. Зміна строку дії регуляторного акта можлива в разі зміни міжнародно-правових актів чи законодавчих актів України. 

Термін набрання чинності регуляторним актом – Закон набиратиме чинності з дня його офіційного опублікування.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта

Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного акта є:
1.	Розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних із дією акта – не прогнозуються. 

2.	Кількість суб’єктів господарювання - не обмежується. Передбачається збільшення кількості суб’єктів господарювання на 5% внаслідок їх виходу з тіні.

3.	Розмір коштів і час, які витрачаються суб’єктами господарювання у зв’язку із виконанням вимог акта – низький.

4.	Розмір коштів, які витрачатимуться суб’єктом господарювання у зв’язку із виконанням вимог акта:
для одного суб’єкта господарювання великого підприємництва -  78,52 грн.
для одного суб’єкта господарювання середнього підприємництва - 78,52 грн.
для одного суб’єкта господарювання малого та мікро підприємництва: 78,52 грн.

5.	Кількість часу, який витрачатиметься суб’єктом господарювання у зв’язку із виконанням вимог акта:
для одного суб’єкта господарювання великого підприємництва - 2 год.
для одного суб’єкта господарювання середнього підприємництва - 2 год.
для одного суб’єкта господарювання малого та мікро підприємництва -                 2 год.

6.	Рівень поінформованості суб’єктів господарювання і фізичних осіб – високий. Проєкт акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднено на офіційному веб-сайті Міністерства економіки України.

Додатковими показниками результативності запровадження регуляторного акта, виходячи з його цілей, слугуватимуть:

1.	Кількість звернень об’єктів відвідування щодо проведення аналізу стану дотримання законодавства про працю та надання рекомендацій щодо його застосування.
2.	Кількість звернень державної інспекції праці до суду у разі створення перешкод суб’єктами господарювання під час здійснення заходів державного нагляду (контролю).
3.	Кількість проведених інспекційних відвідувань державною інспекцією праці. 
4.	Кількість виявлених державною інспекцією праці працівників, які працювали без оформлення трудових відносин.
5.	Сума штрафних санкцій, накладених за вчинення порушень законодавства про працю.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься шляхом проведення базового, повторного та періодичного відстежень статистичних показників результативності акта, визначених під час проведення аналізу впливу регуляторного акта. 
Базове відстеження результативності цього регуляторного акта здійснюватиметься після набрання ним чинності, оскільки для цього використовуватимуться виключно статистичні показники. 
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня набрання чинності цим регуляторним актом, але не пізніше двох років після набрання ним чинності. За результатами даного відстеження відбудеться порівняння показників базового та повторного відстеження.
Періодичне відстеження результативності буде здійснюватися один раз на кожні три роки починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього акта.
Вид даних, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності – статистичні.
У разі надходження пропозицій та зауважень щодо вирішення неврегульованих або проблемних питань буде розглядатись необхідність внесення відповідних змін.
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися Міністерством економіки України протягом усього терміну його дії. 
Для відстеження результативності будуть використовуватися статистичні дані, отримані за результатами інспекційних відвідувань, проведених державною інспекцією праці. 
Строк виконання заходів – 30 робочих днів.

Перший віце-прем’єр-міністр України – 
Міністр економіки України                                               Юлія СВИРИДЕНКО

_____  ____________  2022 р.