Author: РОМАНОВСЬКА Наталія Юріївна
Last saved by: КАЛУГІНА Олександра Євгеніївна

АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
проекту Закону України "Про правовий режим майна загальносоюзних 
громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР"

І. Визначення проблеми
Постановою Верховної Ради України від 04.02.1994 № 3943 "Про майно загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР"  встановлено, що тимчасово, до законодавчого визначення суб'єктів права власності майна загальносоюзних громадських організацій колишнього   Союзу РСР, зазначене майно є загальнодержавною власністю.
На сьогодні це питання законодавчо не врегульовано.
Наслідком відсутності відповідного закону є перехід до недержавних структур більшої частини майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР, що переважно створювалося за рахунок державних капітальних вкладень.
Зазначене суперечить інтересам держави та потребує врегулювання на законодавчому рівні.
В умовах законодавчої невизначеності представники органів прокуратури заявляють позови до господарських судів України у спорах щодо зазначеного майна в інтересах держави в особі Фонду державного майна України, зокрема, до закладів професійних спілок і створених ними юридичних осіб. 
Вирішуючи відповідні спори, суди виходять із того, що згідно з  Постановою Верховної Ради України від 04.02.1994 № 3943 відповідне майно є загальнодержавною власністю. Зважаючи, що питання щодо суб’єктів права власності такого майна на законодавчому рівні не врегульовано, майно колишніх загальносоюзних організацій на теперішній час залишається державною власністю. 
Огляд судової практики свідчить,  що позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірне майно є державною власністю та у визначеному законодавством порядку у власність, зокрема, організаціям і закладам професійних спілок не передавалося, однак вони неправомірно володіють цим майном та оспорюють право власності держави на нього.
Про вказане свідчить, зокрема, постанова Ради Міністрів Української РСР від 23.04.1960 № 606 "Про передачу профспілкам санаторіїв і будинків відпочинку Міністерства охорони здоров’я УРСР", згідно з якою профспілкам у відання було передано  санаторії, будинки та інше майно, згідно з додатками до зазначеної постанови. 
Після проголошення 24.09.1991 України незалежною демократичною державою відповідно до Закону України "Про  підприємства установи та організації союзного підпорядкування, розташованих на території України" встановлено, що майно та фінансові ресурси підприємств, установ та організацій союзного підпорядкування, розташовані на території України, є  державною власністю.

В інтересах держави подано більш ніж 200 судових позовів щодо повернення у державну власність зазначеного майна. 
На сьогодні понад 100 рішень судів набрали законної сили.
З метою виконання рішень судів Фондом державного майна України вживаються заходи щодо здійснення реєстрації права власності на це майно за державою в особі Фонду.
Постановою Кабінету Міністрів України від 07.10.2015 № 817 "Про затвердження Порядку визначення уповноваженого органу управління майном, яке повернуте у власність держави" встановлено механізм визначення суб’єкта  управління об’єктами  державної власності, якому  передаються  повноваження щодо управління майном, що повернуте у власність держави, зокрема майном загальносоюзних громадських об’єднань (організацій) колишнього Союзу РСР, яке розташоване на території України  і повернуте  у власність  держави за рішенням суду, що набрало законної сили.
Відповідно до вимог зазначеного Порядку Урядом прийнято 34 рішення щодо віднесення майна загальносоюзних громадських об’єднань (організацій) колишнього СРСР, яке повернуто у державну власність, до сфери управління органів державної влади.
Серед зазначених обʼєктів, майно передано до сфери управління органів державної влади в рамках виконання Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 18.02.2015 "Про заходи щодо створення належної матеріально-технічної бази для лікування, реабілітації та оздоровлення військовослужбовців та інших осіб, які брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, а також учасників бойових дій та інвалідів війни", уведеного в дію Указом Президента України від 12.03.2015 № 140, з метою створення матеріально-технічної бази для забезпечення належних умов для лікування, реабілітації та оздоровлення військовослужбовців, які брали участь в антитерористичній операції, учасників  бойових дій та інвалідів війни, інших пільгових категорій осіб.
Також слід звернути увагу на прийняте 09.10.2018 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Фонд "Батьківська турбота" проти України" (заява № 5876/15). Зокрема, Європейським судом з прав людини зазначено про відсутність в Україні закону щодо правового статусу майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР, розташованих на території України, інвентаризації майна таких організацій. Відсутність такого закону, в свою чергу, призвела до різного тлумачення національними судами того, яке саме майно належить таким організаціям. 
Таким чином, питання вирішення проблеми відсутності законодавчого визначення суб’єктів права власності майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР, на сьогодні є актуальним.

	
	Основні групи, на які проблема справляє вплив:

Групи | Так | Ні
Громадяни | — | Ні
Держава | Так | —
Суб’єкти господарювання | Так | —

ІІ. Цілі державного регулювання

Метою розроблення проекту Закону є встановлення правових засад визначення суб'єктів права власності на розташоване на території України майно, яке станом на 24.08.1991 перебувало у віданні, володінні та/або користуванні загальносоюзних громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР.
Шляхом досягнення зазначеної мети є прийняття Закону України "Про правовий режим майна загальносоюзних громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР".

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей

1.	Визначення альтернативних способів
2.	
Вид альтернативи | Опис альтернативи

Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час

1. Неприйняття проекту Закону.
Зазначений спосіб є неприйнятним, оскільки подальша відсутність законодавчого врегулювання статусу майна загальносоюзних громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР та законодавчого визначення правонаступників зазначеного майна сприятиме його відчуженню поза межами законодавства.

Альтернатива 2.
Прийняття проекту Закону

2. Прийняття проекту Закону.
Досягнення встановлених цілей можливо лише шляхом законодавчого врегулювання статусу майна загальносоюзних громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР.
Відсутність законодавчого визначення правового режиму майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР призвело до того, що всупереч Постанові Верховної Ради України від 04.02.1994 № 3943 “Про майно загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР”  більша частина об’єктів, що в основному створювалося за рахунок державних капітальних вкладень,  перейшла до недержавних структур, чим державі нанесені значні економічні збитки.

3.	Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей

Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час

відсутні

Х

Альтернатива 2.
Прийняття проекту Закону

Зазначений спосіб сприятиме забезпеченню захисту законних інтересів держави щодо розміщеного на території України майна загальносоюзних громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР та ефективному виконанню державою своїх функцій щодо контролю за збереженням і використанням  цього майна.

Відсутні

Реалізація проекту Закону потребуватиме  коригування видатків Фонду державного майна України для здійснення витрат, пов'язаних із витребуванням майна з чужого незаконного володіння на користь держави, його утримання та збереження.

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Дія акта не поширюється
Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Показник | Великі | Середні | Малі | Мікро | Разом
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць | - | - | - | - | -
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків | - | - | - | - | -

Відповідно до Постанови Верховної Ради України "Про проект Постанови Верховної Ради України про тлумачення Постанови Верховної Ради України "Про майно загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу PCP" від 01.11.1996 № 461/96-ВР Фондом державного майна України було складено перелік організацій, установ і підприємств, які станом на 24.08.1991 знаходились у віданні загальносоюзних профспілкових організацій (об'єднань) на території України. Проте, на виконання неодноразових доручень Кабінету Міністрів України Фонду державного майна України не вдалося здійснити інвентаризацію майна загальносоюзних громадських об’єднань (організацій) колишнього Союзу РСР через перешкоджання в доступі до об’єктів з боку Федерації професійних спілок України, що унеможливлює здійснення  розрахунків.

  Проект регуляторного акта не поширюється на субʼєктів малого підприємництва.
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час

Відсутні

Х

Альтернатива 2.
Прийняття проекту Закону

Вирішення проблеми відсутності законодавчого визначення суб’єктів права власності майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР

Відсутні

 ІV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

За результатами опрацювання альтернативних способів досягнення цілей державного регулювання здійснено вибір оптимального альтернативного способу з урахуванням системи бальної оцінки ступеня досягнення визначених цілей.
Вартість балів визначається за чотирибальною системою оцінки ступеня досягнення визначених цілей.

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала

Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час

0

Є недопустими, оскільки не дозволить досягти цілей державного регулювання.

Альтернатива 2.
Прийняття проекту Закону

4

Цілі прийняття регуляторного акта можуть бути реалізовані повною мірою.

Рейтинг результативності

Вигоди
(підсумок)

Витрати (підсумок)

Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу

Альтернатива 1. | Відсутні, оскільки       подальша відсутність законодавчого врегулювання статусу майна загальносоюзних громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР та законодавчого визначення правонаступників зазначеного майна сприятиме його відчуженню поза межами законодавства. | Х | Є недопустимим, оскільки не вирішує цілей державного регулювання
Альтернатива 2. | Вирішення проблеми відсутності законодавчого визначення суб’єктів права власності майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР | Відсутні | Цілі прийняття регуляторного акта можуть бути реалізовані повною мірою.
Рейтинг | Аргумент щодо переваг обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи | Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта
Альтернатива 1. | Є недопустимою | Х
Альтернатива 2. | Забезпечує вирішення питання щодо організації заходів державного нагляду (контролю) з урахуванням ризик-орієнтованого підходу | Відсутній ризик зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта

V. Механізм та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми

Вирішення зазначеної проблеми можливе лише шляхом прийняття проекту Закону, оскільки  статтею 92 Конституції України встановлено, що правовий режим власності визначається виключно законами України.
Механізмом, який забезпечить розв’язання проблеми, є прийняття регуляторного акта.
	Пропонується прийняти проект Закону України "Про правовий режим майна загальносоюзних громадських об'єднань (організацій) колишнього Союзу РСР".
	Проектом  Закону передбачається визнати, що: 
- правонаступником майна загальносоюзних громадських об’єднань (організацій) колишнього Союзу РСР є держава; 
- майно загальносоюзних громадських об’єднань (організацій) колишнього Союзу РСР є державною власністю;
- майно, що було створено після 24.08.1991 з використанням майна загальносоюзних громадських об’єднань (організацій) колишнього Союзу РСР третіми особами, є спільною частковою власністю держави та таких третіх осіб.
Витребування майна з чужого незаконного володіння пропонується здійснювати у судовому порядку. 
Законопроектом передбачається визначити, що заходи щодо витребування майна з чужого незаконного володіння здійснюватимуться Фондом державного майна України. 

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги

Прийняття проекту Закону дозволить забезпечити реалізацію державою права власності на розташоване на території України відповідне майно. 
Реалізація проекту Закону потребуватиме фінансування з Державного бюджету України на відповідний рік на видатки Фонду державного майна України на витребування майна, яке відповідно до Закону підлягатиме витребуванню з чужого незаконного володіння на користь держави, його утримання та збереження.
Згідно з обґрунтуванням Фонду державного майна України (лист від  06.05.2020   № 10-24-861), реалізація прав держави як власника на звернення до суду ускладнена тим, що відповідно до Закону України "Про судовий збір" державні органи приватизації не звільнені від сплати судового збору.
Згідно з пунктом другим частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позову немайнового характеру – 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Наприклад, органами прокуратури ініційовано судові процеси щодо повернення майна, яке було передано товариству "Укрпрофоздоровниця", до господарських судів України подано більше 40 позовів.  При цьому, до статутного капіталу товариства "Укрпрофоздоровниця" згідно з актом приймання-передачі від 24.01.1992 увійшли понад 310 об’єктів державної власності станом на 01.01.1992.
Оскільки за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то сумарний максимум судового збору щодо повернення у державну власність майна, яке було передано станом на 01.01.1992  вказаному товариству, може становити близько 198 639 000 грн. 
На 2020 рік за бюджетною програмою 6611010 "Керівництво та управління у сфері державного майна" сума на сплату судового збору становить близько 15,6 млн грн. Крім додаткових витрат, пов'язаних із витребуванням такого майна з чужого незаконного володіння на користь держави, необхідно буде забезпечити належне утримання та збереження державного майна.
Таким чином, реалізація проекту Закону  потребуватиме  коригування зазначених видатків. 

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта

Передбачається, що Закон набере чинності з дня його опублікування. Обмеження строку дії акта немає.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта

Показниками результативності регуляторного акта є:
-	кількість повернутих в державну власність обʼєктів з числа майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР.
Рівень поінформованості суб’єктів з основних положень акта – високий, оскільки проект постанови оприлюднений на сайті Мінекономрозвитку (розділ "Обговорення Проектів документів"). 

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Відстеження результативності дії регуляторного акта буде проводитися статистичним методом шляхом відстеження кількості повернутих в державну власність обʼєктів з числа майна загальносоюзних громадських організацій колишнього Союзу РСР.
Базове відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься протягом року з дня його оприлюднення 
Повторне відстеження результативності буде здійснено не пізніше ніж через два роки після набрання чинності регуляторним актом.
Періодичне відстеження результативності регуляторного акта буде  проводитися кожні три роки після проведення повторного відстеження.
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснювати Мінекономіки як розробник акта.

Міністр розвитку економіки, торгівлі
та сільського господарства України	                              Ігор ПЕТРАШКО

"____" _______________ 2021 р.