Author: U5287
Last saved by: МИНЕНКО Сергій Володимирович

Аналіз регуляторного впливу
до проекту Закону України “Про внесення змін до Митного 
тарифу України, встановленого Законом України “Про Митний 
тариф України” щодо зміни ставки мита на оцтову кислоту”

I. Визначення проблеми
Митним тарифом України встановлено мито на оцтову кислоту, яка класифікується за кодом УКТ ЗЕД 2915 21 00 00, на рівні 5,5 %.
Основним постачальником оцтової кислоти у 2022 році був Китай, на який припадає 85 % від загального імпорту такого товару. 
Оцтова кислота є основною сировиною для виробництва етилацетату.
Водночас провідним виробником оцтової кислоти в Україні було ПрАТ “Сєвєродонецьке об’єднання Азот”, потужності якого перевищували потреби внутрішнього ринку. Однак внаслідок воєнних дій завод припинив свою діяльність з кінця лютого 2022 року.
Закупівля іноземної сировини та сплата ввізного мита призводить до збільшення собівартості та зниженню конкурентоспроможності вітчизняної продукції.
Така ситуація призводить до скорочення виробництва і навіть вимушеного призупинення виробничої діяльності вітчизняними підприємствами (ТДВ “Перечинський лісохімічний комбінат”, ТОВ “Кіровоградпостач”, ПМПФ “Демаркет Б-ХХ”, ПрАТ “Луцк Фудз” та ін).
Пропозицію щодо зниження ввізного мита на оцтову кислоту також підтримано Союзом хіміків України та громадською спілкою “Асоціація українських виробників лакофарбової промисловості”.
Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи) | Так | Ні
Громадяни | + |
Держава | + |
Суб’єкти господарювання, | + |
у тому числі суб'єкти малого підприємництва | + |
Проблема не може бути розв’язана за допомогою ринкових механізмів, оскільки ввізне мито є загальнодержавним обов’язковим податком до сплати усіма суб’єктами зовнішньоекономічної діяльності.
Також відповідно до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами під час імпорту оцтової кислоти походженням з цих країн до України ввізне мито не сплачується. Разом із тим вартість оцтової кислоти 

походженням з ЄС значно вища за вартість товару з Китаю або інших країн, що негативно впливає на ціну кінцевого продукту. 
Тому запропонована зміна ставки ввізного мита створює рівні податкові умови при імпорті товару та сприятиме диверсифікації джерел його постачання, позитивно впливатиме на ціну кінцевого продукту.

ІІ. Цілі державного регулювання
Законопроект розроблено з метою створення необхідних умов для функціонування вітчизняного виробництва етилацетату шляхом зниження ввізного мита на оцтову кислоту, яка є необхідною сировиною для його виробництва.
ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1. Визначення альтернативних способів
Види альтернативи | Опис альтернативи
Альтернатива 1 | Залишити пільгову ставку ввізного мита 5,5 %,встановлену чинним Митним тарифом України на оцтову кислоту
Альтернатива 2 | Встановити пільгову нульову ставку ввізного мита на оцтову кислоту

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи | Вигоди | Втрати

Альтернатива 1

Надходження до Державного бюджету України від сплати мита

Відсутність додаткових надходжень до Державного бюджету України від внутрішніх податків за рахунок розширення виробництва;
зменшення експортного потенціалу і надходжень валютних коштів

Альтернатива 2 | Надходження до Державного бюджету України від надходжень внутрішніх податків за рахунок розширення виробництва | Недонадходження до Державного бюджету України від сплати мита

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Вид альтернативи | Вигоди | Втрати

Альтернатива 1

Відсутні

Неповна або відсутня зайнятість;
зменшення або відсутність доходів і заощаджень;
можливі соціальні проблеми

Альтернатива 2

Збільшення пропозицій на ринку праці; 
зайнятість;
отримання доходу і створення заощаджень;
додаткові соціальні вигоди

Відсутні

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Показник | Великі | Середні | Малі | Мікро | Разом
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць | 2 | 4 | 6 | 1 | 13
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків | 15 | 31 | 46 | 8 | Х

Вид альтернативи | Вигоди | Втрати

Альтернатива 1

Немає

Вища вартість сировини; 
нестача обігових коштів для розширення виробництва;
зниження присутності української продукції на внутрішньому і зовнішньому ринках

Альтернатива 2

Зниження вартості сировини; 
отримання додаткових доходів; можливість розширення виробництва;
розширення присутності української продукції на внутрішньому і зовнішньому ринках

Немає

Сумарні витрати за альтернативами | Сума витрат, гривень
Альтернатива 1. Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва | 13 490 156
Альтернатива 2. Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва | 0

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала
Альтернатива 1 | 1 | Цілі не можуть бути досягнуті (проблема продовжує існувати)
Альтернатива 2 | 4 | Цілі прийняття регуляторного акта бутуть досягнуті повною мірою (проблема більше існувати не буде)

Рейтинг результативності | Вигоди (підсумок) | Витрати (підсумок) | Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу
Альтернатива 1 | 0 | 13 490 156 гривень | Вигоди нижче за витрати, проблема не вирішується
Альтернатива 2 | 13 490 156 гривень | 0 | Вигоди перевищують витрати, усі важливі аспекти проблеми вирішуються

Рейтинг | Аргументи щодо переваги обраної альтернативи / причини відмови від альтернативи | Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта

Альтернатива 1

Не забезпечує досягнення цілей державного регулювання;
не сприяє розв’язанню проблеми

Х

Альтернатива 2

забезпечує досягнення цілей державного регулювання;
відповідає потребам у розв’язанні проблеми

Негативні фактори впливу відсутні

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
	Згідно зі статтею 2 Закону України “Про Митний тариф України” ставки ввізного мита можуть встановлюватися або змінюватися виключно внесенням змін до Митного тарифу України в порядку, визначеному законом, а саме Верховною Радою України шляхом прийняття законів України (стаття 272 Митного кодексу України).
	У звязку із цим Мінекономіки розроблено проект Закону щодо внесення відповідних змін до Митного тарифу України, який після погодження із заінтересованими центральними органами виконавчої влади буде внесено на розгляд Кабінету Міністрів України, а останнім у разі схвалення – на розгляд і прийняття Верховною Радою України.
VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
	Проектом Закону пропонується знизити ставку ввізного мита з 5,5 до 0 %, що призведе до спрощення процедури митного оформлення товарів митними органами.
Таким чином реалізація прийнятого Закону буде здійснюватися митними органами в межах існуючого штату працівників. У зв’язку з цим реалізація положень регуляторного акта не потребує витрат із Державного бюджету України і повноваження митних органів будуть здійснюватися в межах існуючого фінансування.
Також для суб’єктів господарювання зникне необхідність здійснення процедури розрахунків та сплати ввізного мита.
Відповідно до статтей 19 – 21 Митного кодексу України передбачено надання органами доходів і зборів суб’єктам господарювання необхідної інформації та консультацій. Зокрема, за зверненнями підприємств та громадян, що переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або провадять діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу покладено на органи доходів і зборів (заінтересованих осіб), органи доходів і зборів (митниці) за місцем розташування підприємств (за місцем проживання або тимчасового перебування громадян) безоплатно надають консультації з питань практичного застосування окремих норм законодавства України з питань державної митної справи. 
Враховуючи зазначене та те, що дія проекту Закону однаково впливає на всіх суб’єктів господарювання незалежно від їх розміру, форми власності та рівня доходу, М-Тест не проводився.
VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
	Законопроектом не передбачається обмеження строку його дії. 
VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
	Результативність дії Закону буде визначатися за наступними показниками.
	Обсяги імпорту товарів, зазначених у законопроекті: згідно зі статистичними даними Держстату обсяги імпорту оцтової кислоти у 2022 році склали 8,4  млн. доларів США.
Обсяги експорту виготовленої продукції та імпорту аналогічного товару: згідно зі статистичними даними Держстату обсяги експорту етилацетату у 2022 році склали 5,5 млн. доларів США, імпорту – 5,3 млн. доларів США.
Кількість суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюватиметься дія регуляторного акта: його дія поширюється на 13 суб’єктів господарювання.
Рівень поінформованості з основних положень акта: суб’єкти господарювання поінформовані щодо його положень через оприлюднення законопроекту на офіційному веб-сайті Мінекономіки (www.me.gov.ua) в розділі “Обговорення проектів документів”. Після ухвалення проекту Закону його буде офіційно опубліковано згідно з вимогами чинного законодавства. 
IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Базове відстеження результативності Закону здійснюватиметься до дня набрання ним чинності шляхом аналізу відповідних статистичних даних Держстату.
Повторне відстеження буде здійснюватися через рік після набуття чинності цим Законом шляхом аналізу відповідних статистичних даних Держстату.
Строк виконання заходів з повторного відстеження – 30 днів.
За результатами повторного відстеження відбудеться порівняння показників базового та повторного відстеження. У разі надходження пропозицій та зауважень, які заслуговують на увагу, або виявлення неврегульованих та проблемних питань, буде розглядатися необхідність унесення відповідних змін до чинної законодавчої бази України.

Заступник Міністра економіки України – 
Торговий представник України                                                                      Тарас КАЧКА

“_____” _____________ 2023 р.